Dedikerad till minnet av Qwatsinas
subMedia presenterar
en film av Franklin LĂłpez
inspirerad av "Endgame" Volym 1 & 2 av Derrick Jensen
END:CIV
- MĂ¤nniskor sĂ¤ger ofta att det Ă¤r ett krig emot naturen
och att det Ă¤r det tredje vĂ¤rldskriget.
- Det blir allt starkare; det blir vĂ¤rre och
och graden av fĂśrvandling Ă¤r accelererande, oavsett om vi talar om
utrotningen av arter eller grundligheten i techno-kulturen.
- VĂ¤rlden idag Ă¤r, Ă¤rligt, vĂ¤ldigt skrĂ¤mmande.
Det vi anser vara den industriella civilisationen,
sĂĽ Ă¤r den otroligt icke-civiliserad,
snarare vĂ¤ldigt brutal.
- Det Ă¤r ingen Ăśverdrift att sĂ¤ga att vi
lever i en ekologisk apokalyps.
- Mellan ĂĽr 1980 och 2045
kommer vi fĂśrlora mer arter av plantor och djur Ă¤n
Ă¤n vi fĂśrlorat under de senaste 65 millioner ĂĽr.
Vi har tvĂĽ riktigt stora tidsramar som verkligen innebĂ¤r
att vi borde agera mycket mer direkt Ă¤n vad de flesta av oss har.
Och en av dem Ă¤r "peak oil"*, eller energi kollaps,
och den andra Ă¤r klimat fĂśrĂ¤ndringar, eller skenande global uppvĂ¤rmning.
- Jag tror de flesta mĂ¤nniskor, Ă¤ven de flesta forskare,
fortsĂ¤tter att underskatta hur lĂĽngt
pĂĽ vĂ¤gen mot total klimat katastrof
vi redan har fĂ¤rdats.
- Till stĂśrsta delen, Ă¤r vi ovetandes infĂśr det, vi vill inte
veta om det, vi vill inte hĂśra om det.
- Det jag Ă¤r mest rĂ¤dd fĂśr Ă¤r att vi kommer
bestiga en enorm kampanj att fĂśrsĂśka upprĂ¤tthĂĽlla det ohĂĽllbara.
- Hittills har forskare sagt att jordens
temperatur kan Ăśka med sĂĽ mycket som 10 grader.
Om det sker, sĂĽ kanske det inte ens finns bakterier kvar.
- NĂ¤r oljan bĂśrjar sina rejĂ¤lt,
och nĂ¤r dom som sitter vid makten mĂĽste sĂ¤kra sin styrka
i en tid av sinande resurser,
sĂĽ tror jag att de kommer att ta till mycket mer
rĂ¤ttfram och brutala metoder fĂśr att upprĂ¤tthĂĽlla makten.
- Hela klimatet Ă¤r i Ă¤ndring: vindarna,
havsstrĂśmmarna, strĂśm linjerna,
snĂśtĂ¤cken, snĂśsmĂ¤ltning,
ĂśversvĂ¤mningar, torka.
GAME OVER
NĂĽgonstans i norra Kalifornien
- Det Ă¤r otroligt hur snabbt fĂśrstĂśrelsen avancerar.
Varje dag som gĂĽr, Ă¤r vĂ¤rlden i sĂ¤mre skick.
"Denna sorgsna man ni ser hĂ¤r i bild Ă¤r Derrick Jensen.
Jensen Ă¤r den bĂ¤stsĂ¤ljande fĂśrfattaren av flera icke-fiktionella bĂścker
inkluderande "A Language Older than Words" och "The Culture of Make Believe".
Hans bĂścker tar upp teman som Ăśvervakning, barn misshandel, miljĂś
och nĂĽgot han kallar "civilisationen".
Men det Ă¤r uttalanden som denna som gĂśr honom sĂĽ kontroversiell:
"De funderar att hĂśja Shasta dammen i Kalifornien,
och orsaken till det som Senator Feinstein gav var...
"Det Ă¤r Kaliforniabornas rĂ¤ttighet att vattna sina grĂ¤smattor."
AlltsĂĽ, det finns ingen sĂ¤tt att argumentera emot...
...fĂśrutom med dynamit.
'Det var Mr Jensen ĂĽr 2006, samma ĂĽr som han gav ut tvĂĽ volymer som heter "Endgame".
I 'Endgame', argumenterar han att det finns ett brĂĽdskande behov att ta ner Civilisationen.'
- Om folk hade tagit ner civilisationen fĂśr hundra ĂĽr sedan
sĂĽ hade folk vid nordvĂ¤stra stilla havet fortfarande kunnat Ă¤ta lax.
Det kommer sitta folk lĂ¤ngsmed Colombia om 50 ĂĽr--
de kommer skina bland annat -- men de kommer att svĂ¤lta till dĂśds,
och de kommer att sĂ¤ga,
"Jag svĂ¤lter till dĂśds, dĂ¤rfĂśr att ni inte slog ut dammarna...
...som dĂśdade laxen, och de dammarna anvĂ¤ndes fĂśr prĂĽmar,
och fĂśr elektricitet, aluminium smĂ¤ltare fĂśr Ăśl burkar, sĂĽ
Fy fan fĂśr er."
Han lĂ¤gger ut sitt fall emot civilisationen genom att rĂ¤kna upp 20 premisser.
PĂĽ grund av tidsbrist och det faktum att de flesta mĂ¤nniskor
inte skulle orka med en 20 timmar lĂĽng film, sĂĽ kommer vi utforska
fyra av dessa premisser och ackompanjera dem
med exempel frĂĽn verkligheten.
Premiss I
Industriella civilisationen, civilisationen i sig sjĂ¤lv, men speciellt industriella civilisationen
Ă¤r inte, kan aldrig bli, hĂĽllbar.
Det krĂ¤vs ingen raketforskare att lista ut att allt liv som Ă¤r baserat pĂĽ
en icke fĂśrnybar resurs inte kan vara evig.
Men vad Ă¤r civilisationen?
Civilisationen Ă¤r ett sĂ¤tt att leva som prĂ¤glas av utvidgandet av stĂ¤der.
- SĂĽ man har en grupp av mĂ¤nniskor som lever i en tillrĂ¤ckligt kompakt population att
den lokala jorden inte lĂ¤ngre kan frĂ¤mja dem.
Vad det innebĂ¤r Ă¤r att man mĂĽste fĂĽ tag
pĂĽ sina basresurser frĂĽn nĂĽgon annanstans.
FĂśr att man har gjort slut pĂĽ dem dĂ¤r man lever.
SĂĽ man gĂĽr ut pĂĽ landsbygden och samlar ihop allt
man kan tĂ¤nkas behĂśva, och skeppar in det.
Om man Ă¤r beroende av importen av resurser,
sĂĽ innebĂ¤r det att man rensat landet pĂĽ just de resurserna.
Manhattan Island cirka 1609
Manhattan Island idag
Manhattan idag Manhattan 1609
- Det finns ingen chans att man i det lĂĽnga loppet kan fortsĂ¤tta
att fĂśrstĂśra jorden som man behĂśver fĂśr att leva,
eller vattnet man behĂśver fĂśr att dricka,
och tro man ska kunna fortsĂ¤tta leva.
- Industriella civilisationen behĂśver evigt Ăśkade mĂ¤ngder
av energi och evigt Ăśkade mĂ¤ngder av land,
evigt Ăśkade mĂ¤ngder av alla mĂśjliga resurser
fĂśr att kunna fĂśreviga sig sjĂ¤lv,
fĂśr att kunna fortsĂ¤tta vĂ¤xa,
fĂśr att kunna underhĂĽlla sig sjĂ¤lv.
Och vi lever pĂĽ en begrĂ¤nsad planet,
sĂĽ det Ă¤r givetvis inte mĂśjligt.
Oturligt nog fĂśr oss och de flesta levande varelser,
sĂĽ kommer inte den kulturen att stanna fĂśrrĂ¤n den har konsumerat sĂĽ mycket den bara kan,
eller, fĂśrstĂĽs, tills vi stoppar den sjĂ¤lva.
- Om du har nĂĽgonting som Ă¤r begrĂ¤nsat,
och du bĂśrjar anvĂ¤nda det, till slut sĂĽ har du fĂśrbrukat det.
Och det tordes vara troligt att om hela din kultur Ă¤r baserad pĂĽ,
jag vet inte, lĂĽt oss ta ett helt slumpmĂ¤ssigt exempel...
...olja...
...att du borde tĂ¤nka pĂĽ vad som kommer att hĂ¤nda
nĂ¤r oljan tar slut.
- Vi har hittat energi resurser
som har tillĂĽtit oss att undvika
nĂĽgra av de
grĂ¤nser som fĂśregĂĽende kulturer
var tvungna att mĂśta mycket snabbare.
De brukade kollapsa pĂĽ grund av att resurserna tog slut,
enkla resurser att nyttja.
De begrĂ¤nsningar i de strĂ¤ckor folk
kunde resa med hĂ¤star,
eller andra pack djur. Det slutade med begynnelsen
av den fossila eran; nu kan de ĂĽka Ăśver hela planeten
och ta vad de behĂśver. SĂĽ globaliseringen har bara
accelererat den hĂ¤r enorma destruktiva processen.
- Vi har satsat vĂĽr vĂ¤lfĂ¤rd pĂĽ
att bygga en infrastruktur fĂśr dagligt liv
som inte har nĂĽgon framtid. Jag tror att
oljeproblemet kommer att accelerera
inom de kommande tre till fem ĂĽren, kanske Ă¤ven snarare.
Siffrorna indikerar att vi troligtvis har nĂĽtt toppen av den globala produktionen.
- Var finner du frigĂśrelsen frĂĽn det?
Jag menar, allt det Ă¤r, Ă¤r en enda stor maskin eller
ensemble som bara gĂĽr framĂĽt.
Teknologi, till exempel, tar aldrig ett steg tillbaka.
Hela den hĂ¤r saken bara fortsĂ¤tter som en cancer.
- Jag kĂ¤nner inte till nĂĽgon civilisation som har varit hĂĽllbar,
Jag tror inte det nĂĽgonsin har funnits en.
Teknologin, i sitt kĂ¤rnomrĂĽde, Ă¤r vĂĽr kulturs...
...beslutsamhet,
som hĂ¤rstammar frĂĽn vissa
filosofiska och historiska kĂ¤llor,
att vi inte kommer vara nĂĽgonting annat Ă¤n Ă¤nnu mer obevekligt teknologiska.
- Det finns ingen klar grĂśn vĂ¤g att
leva en livsstil som vi alla Ă¤r vana vid i
de industriella nationerna. Det hĂ¤r sĂ¤ttet att leva Ă¤r ĂVER.
- Civilisationer brukar ofta skĂ¤ra sina egna halsar,
vĂ¤ldigt visuellt, vĂ¤ldigt uppenbart, men de fortsĂ¤tter Ă¤ndĂĽ att gĂśra det.
- Varje civilisation Ă¤r definierad av dess Ăśvermod,
den Ă¤r definierad av dess fĂśrnekelse
att inse att den lever i en naturlig vĂ¤rld.
Faktum Ă¤r, varje civilisation, i sin grund
stĂ¤ller sig Ăśver naturen,
och pĂĽstĂĽr att den kontrollerar vĂ¤rlden.
Figur 1
- Den fĂśrsta skrivna myten i den hĂ¤r kulturen Ă¤r Gilgamesh som skĂśvlar slĂ¤tterna
och bergssidorna i Irak. NĂ¤r folk tĂ¤nker pĂĽ Irak,
vad Ă¤r det fĂśrsta de normalt tĂ¤nker pĂĽ? Cedar skogar sĂĽ tjocka
att solen aldrig nĂĽr marken?
Det Ă¤r sĂĽ det var, innan den hĂ¤r kulturen anlĂ¤nde.
Kalhyggen
SĂĽ, som en lĂĽngtida, grĂ¤srots, miljĂśaktivist,
och som en varelse som lever i fĂśrstĂśrelsens slut av civilisationen,
Ăr jag innerligt bekant med landskapet av saknad,
och har utvecklat vanor att bĂ¤ra dagliga tyngder av sorg.
Jag har vandrat kalhyggen som strĂ¤ckt sig runt berg och
och klivit ner i dalgĂĽngar och klĂ¤ttrat ryggar till fragmenta
vattendrag efter vattendrag, och jag har suttit, tyst,
nĂ¤ra tomma bĂ¤ckar som tvĂĽ generationer sen
varit piskande vita av otaliga mĂ¤ngder lax
som kom hem fĂśr att fĂśrĂśka sig och dĂś.
- HĂ¤r i BC (Brittish Colombia), och genom Nord Amerika,
nĂ¤r de gĂśr industriell skĂśvling sĂĽ tar de faktiskt
bort alla trĂ¤d. De sopar rent,
de lĂ¤mnar inget utom stumpar och slaskhĂśgar,
och de brĂ¤nner slaskhĂśgarna och de tar ut allt timmer
och vad som Ă¤r kvar Ă¤r en Ăśdemark,
det Ă¤r som om de tar en regnskog och fĂśrvandlar den till en Ăśken.
Det Ă¤r vad ett kalhygge Ă¤r.
de anvĂ¤nder dem fĂśr pappersmassa; de exporterar dem hela
till USA och till Japan.
det Ă¤r inte mycket malande som hĂ¤nder hĂ¤r lĂ¤ngre i BC (Brittish Colombia),
det blir bara exporterat fĂśr pappersmassa och papper
och fiberbord, plywood, och vad nu mer det finns.
Inte mycket vĂ¤rde i det.
Det hĂ¤r trĂ¤det har blivit utvalt att huggas ned och
normalt sĂĽ brukar fĂśretaget bara gĂśra kalhyggen
men det hĂ¤r trĂ¤det Ă¤r i vad de kallar
en "stream-side" utvalt omrĂĽde.
de har markerat det med blĂĽtt, dĂĽ det Ă¤r en utvalt omrĂĽde.
I ett kalhygge mĂĽlar de inte trĂ¤den
som de ska hugga ned.
De mĂĽlar bara de som de ska lĂ¤mna kvar.
- Det finns fortfarande en stark kraftinsats att skĂśrda
sĂĽ mycket av den vĂ¤sterlĂ¤ndska rĂśda cedaren som de kan.
De tar in dessa enorma helikoptrar fĂśr att gĂśra just det.
Och de hĂśg markerar...
...vĂ¤ljer bara ut det absolut bĂ¤sta, hĂśg-kvalitativa timret
och lĂĽter resten bara ligga dĂ¤r...
...i en skrothĂśg.
SĂĽ, det Ă¤r dĂ¤rfĂśr vi fortsĂ¤tter,
du vet, slĂĽss tillbaka.
Jag tror det sista strĂĽet var nĂ¤r
de ville kalhugga dalen Ista
pĂĽ grund av dess historiska och
spirituella betydelse fĂśr vĂĽrt folk.
Men de avverkar oavsett, du vet,
bara fĂśr att visa en poĂ¤ng
mot vĂĽran motstĂĽndsrĂśrelse, mot
vĂĽr position.
du vet, med avseende till Ăśverenskommelser
eller ingrepp av industriella utvecklingen
i vĂĽra territorier.
- I mĂĽnga av de hĂ¤r omrĂĽdena, som den hĂ¤r rĂśjningen ni ser bakom mig
uppe pĂĽ berget, kan du se att jorden Ă¤r blottad,
det ultravioletta ljuset dĂśdar all mossa,
svampen som hĂĽller jorden samman.
NĂ¤r stubbarna ruttnar och rĂśtterna dĂśr,
dĂĽ glider slĂ¤nten,
och det Ă¤r sĂ¤llan nĂĽgon ĂĽtervĂ¤xt, det Ă¤r ingen pĂĽnyttfĂśdelse av skogen.
De gĂśr lite ĂĽterplantering --
det fungerar inte alltid fĂśr det finns ingen jord kvar:
den skĂśljs ner i floderna, det dĂśdar laxen,
det tĂ¤pper igen reservoarerna,
och skapar flod fĂśrstĂśrelse nedstrĂśms.
- Det Ă¤r terrorism. Hugga ned alla trĂ¤d,
rycka ut alla trĂ¤d i skogen...
...och nu ska dom rycka ut
innandĂśmet i jorden
letandes efter koppar och guld.
Och...
... det hĂ¤r mĂĽste ha nĂĽgon form av fokus pĂĽ det...
...att rikta orĂ¤ttvisorna mot vĂĽrt folk,
orĂ¤ttvisorna mot marken, mot vattnet,
mot djurlivet ; orĂ¤ttvisorna mot
det marina livet och laxen.
Och orĂ¤ttvisorna mot folket som Ă¤r emot.
- NĂ¤r vi blockerade vĂ¤gen --
de hĂ¤r trĂ¤den Ă¤r vĂ¤ldigt vĂ¤rdefulla
och lagarna Ă¤r alla vinst drivna, de Ă¤r alla drivna av
bolagen, polisen Ă¤r dĂ¤r
att upprĂ¤tthĂĽlla bolagens rĂ¤ttighet att hugga,
inte att upprĂ¤tthĂĽlla vĂĽr rĂ¤tt att stoppa dem
och fĂśrsvara ekosystemet. Det Ă¤r sĂĽ lite
som Ă¤r kvar av de gamla skogarna som
det hĂ¤r som vi ser pĂĽ sidorna hĂ¤r
att folk lĂ¤gger sina kroppar pĂĽ spel,
de Ă¤r villiga att gĂśra enorma uppoffringar
fĂśr att stoppa skogen som offras,
och vattnet, och luft kvalitĂŠn,
och det globala klimatet.
Premiss II
Traditionella samhĂ¤llen brukar sĂ¤llan
frivilligt ge upp eller sĂ¤lja resurser
som deras samhĂ¤llen Ă¤r grundade pĂĽ
fĂśrrĂ¤n deras samhĂ¤llen har blivit fĂśrstĂśrda.
De brukar ocksĂĽ sĂ¤llan medgĂśrligt tillĂĽta att deras
landsomrĂĽden blir fĂśrstĂśrda sĂĽ att andra resurser--
guld, olja, och sĂĽ vidare -- kan bli extraherade.
Det medfĂśljer att de som vill ha resurserna att gĂśra vad de vill
fĂśr att fĂśrstĂśra traditionella samhĂ¤llen.
- VĂĽrt folk, sĂ¤ger vi, har varit dĂ¤r sen tidernas begynnelse.
- Innan invasionen
och erĂśvringen, koloniseringen,
var landet i Nord Amerika ockuperade av
populationer av mĂ¤nniskor som hade en djupare
annorlunda relation till landet (jorden).
- De levde med jorden, alla ceremonier som har
kommit mĂĽste ha att gĂśra med
firandet av fĂśrnyande ĂĽrstider och
livet och bekrĂ¤ftelse av allt det.
- En sak om urinvĂĽnarna Ă¤r att
det finns alltid en idĂŠ att du mĂĽste leva
i balans, du vet, emotionellt,
fysiskt, spirituellt,
du mĂĽste ha balans, och den hĂ¤r samma
filosofin var applicerad till den naturliga vĂ¤rden de levde i.
- Tolowa folket, pĂĽ vars land jag nu lever,
var inte civiliserade, de levde inte i stĂ¤der,
de var inte tvungna att importera resurser,
de levde i byar, lĂ¤ger...
...och levde dĂ¤r i 12 500 ĂĽr om du ska tro myterna kring forskning.
Om du ska tro myterna frĂĽn Tolowa folket, sĂĽ levde de dĂ¤r sen tidernas begynnelse.
- Jag tror att vi har haft
urinvĂĽnar samhĂ¤llen hela tiden en vĂ¤ldigt,
likt sunt fĂśrnuft, en vĂ¤ldigt praktisk
approach till varfĂśr det Ă¤r sĂĽ viktigt
att behandla vĂ¤rlden runt omkring dig,
den naturliga vĂ¤rlden, pĂĽ ett bra sĂ¤tt.
- VĂĽrt folk exploaterade aldrig mer Ă¤n vi behĂśvde.
Vi respekterar jorden, vi respekterar djuren,
vi respekterar vattnet, vi respekterar luften,
vinden, elden, alla heliga element.
Och vi tror att allt Ă¤r levande,
levande saker, sĂĽ...
...Jag misstĂ¤nker det var precis sĂĽ innan kontakten.
- Historierna som vi har
om vĂĽr relation till varandra
och till jorden och till vilken spirituell aspekt,
eller gudomligheter, kom ur vĂĽr relation
med jorden.
Laxen ansĂĽgs vara vĂĽra...
...mentorer, skyddslingar, -- livsgivare.
De var likvĂ¤rdiga oss, faktum Ă¤r,
alla saker som har en form Ă¤r likvĂ¤rdiga oss.
Vi var inte intresserade av att dominera.
- Den spirituella relationen som vĂĽrt folk hade
innan invasionen
med hela skapelsen, och fĂśrstĂĽelsen att
alla varelser har en spirituell essens,
en spirituell enighet, och om vi ville
leva i detta universum pĂĽ ett bra sĂ¤tt,
sĂĽ var det absolut nĂśdvĂ¤ndigt att vi lĂ¤rde oss hur man
underhĂśll respektfulla relationer
med hela skapelsen.
De gav oss mĂĽnga lĂśften,
fler Ă¤n jag kan minnas, men de hĂśll inte nĂĽgon fĂśrutom en;
de lovade att ta vĂĽr mark, och de tog den. -Red Cloud
NĂ¤r EuropĂŠerna kom till det hĂ¤r landet
sĂĽ var det med...
med en rovgirig aptit sĂĽdan
att det Ă¤nnu inte blivit tillfredsstĂ¤llt.
- De tog med sig Kristendomen,
de tog med sig koloniseringen, ,
och, framfĂśrallt, de infĂśrde civilisationen.
- De kom in, och de var sĂ¤nda med den hĂ¤r,
kommissionen, kĂ¤nde de, uppenbarligen, att dominera landet
och att det bara var att roffa ĂĽt sig -- de hĂ¤r mĂ¤nniskorna accepterade
gĂĽvor, eller bara hĂśll sig ur vĂ¤gen,
och givetvis sĂĽ hade de ĂśverlĂ¤gsen vapenkraft vid den hĂ¤r tiden, ocksĂĽ.
- Direkt, med Christopher Columbus
lanstigande i den Karibiska regionen som idag
Ă¤r Haiti och Dominikanska Republiken,
sĂĽ initierade de nĂ¤stan omedelbart ett folkmord
dĂ¤r nere som avfolkade mesta delen av
nationerna, Taino, och Arawaks.
En av huvudsakerna som hĂ¤nde var introduktionen
av sjukdomar, som var i grund och botten biologisk krigfĂśring.
- Smittkoppor spreds via
tobak och filtar
och gavs till det Indianska folket.
SĂĽ det tog dem inte lĂĽng tid att bli
decimerade fĂśr de var rena.
Och smittkopporna var dĂśdliga, vĂ¤ldigt dĂśdliga.
- NĂ¤r EuropĂŠerna kom, mycket av det de var
intresserade av var snabb resurs exploatering.
De ville bli rika i den nya vĂ¤rlden.
Och under tiden de sĂśkte den rikedomen,
sĂĽ arbetade de med urinvĂĽnar nationer fĂśr att underminera
traditionella ekonomier och underminera
relationer som urinvĂĽnar populationerna hade med
landet sĂĽ att urinvĂĽnar folket sedan kunde
gĂśra arbetet av resurs exploatering och extrahering
fĂśr EuropĂŠerna sĂĽ de kunde bli rika.
- Genom pĂĽtvingandet av de sakerna pĂĽ urinvĂĽnarna, sĂĽ givetvis,
fĂśrstĂśrde de urinvĂĽnar folket och deras nationer och
deras sĂ¤tt att leva. Generellt, led urinvĂĽnar folket
90% eller mer populations minskning
genom kontakten med EuropĂŠerna.
Det var ett folkmord, krig fĂśr Territorier,
dĂ¤rfĂśr att EuropĂŠerna ville ta resurserna.
- NybyggarsamhĂ¤llena har arbetat fĂśr att fĂśrstĂśra
vad de behĂśver fĂśr att leva,
och det Ă¤r sjĂ¤lvmordsbenĂ¤get. Det Ă¤r ett sjĂ¤lvmords uppdrag.
Det finns ingen chans att det kan vara hĂĽllbart pĂĽ lĂĽng sikt.
Premiss III
- Jag hĂśll tal i Oregon fĂśr nĂĽgra ĂĽr sedan.
efterĂĽt sa den hĂ¤r killen till mig, "Du vet, du pratar om att vĂĽr kultur Ă¤r grundad
du vet, jag Ă¤r inte vĂĽldsam".
Jag sa, "Okay fĂśrst och frĂ¤mst, var Ă¤r din t-skirt tillverkad?" Han kollade och sa att den var tillverkad i Bangladesh.
Jag sa, "Kolla, behĂśver vi ens prata om det?"
- Han lĂĽtsas fĂśr fan att vara dĂśd!
- Ja, han andas.
- Han lĂĽtsas fĂśr fan att han Ă¤r dĂśd!
GEVĂRSKOTT
- NU ar han dĂśd.
- VĂĽrt sĂ¤tt att leva, den industriella civilisationen, Ă¤r grundad i,
krĂ¤ver, och skulle kollapsa vĂ¤ldigt snabbt
utan stĂ¤ndig och utbrett vĂĽld.
- En stor explosion! En stor explosion!
- Wow.
- Jag tar endast ett par Ă¤gg. Hur mĂĽnga vill du ha?
- TvĂĽ, tvĂĽ blir bra. Okay. Och vad hĂ¤rnĂ¤st ?
- Lite skinka, tomat.
- Tomat, okay, vad sĂ¤gs om det?
- Okay, lite lok. Ooh, och ost!
- Alltihop, dĂĽsĂĽ, bra, du vill ha allt. Okay. Jag fĂśrstĂĽr, okay.
Vi slĂĽr pĂĽ det hĂ¤r. Se nu!
Jag hacker skinkan och grĂśnsakerna, river osten,
och vispar eggen endast...
...tre sekunder. Maskinen som precis gjorde
de dĂ¤r smoothisarna for Varna och Fred, kan ocksĂĽ gĂśra omelett.
De tar inte mycket tid kvar for att fĂĽ tag pĂĽ det hĂ¤r vackra diamant halsbandet,
mindre Ă¤n 50 sekunder. Gillian?
- Absolut, John, du kommer vilja slĂĽ oss en signal om du vill
om du vill ha det hĂ¤r vackra hope diamant halsbandet.
Detta ar en 45.52 karat diamant omsatt med
16 vita diamanter.
Det har en platinum kedja med 46 FLER diamanter.
- HĂ¤r Ă¤r tolv fyra-uns sydlĂ¤ndska
barbecue kyckling brĂśst.
Dessa Stuffin GourmetÂŽ, gĂĽrds-fĂ¤rska kyckling brĂśst;
kommer frĂĽn bondgĂĽrden till din bakgĂĽrd.
De Ă¤r underbart marinerade garanterat mĂśra,
saftiga, och fullkomligt lĂ¤ckra.
- Finjustera dina mĂĽtt, vi arkiverar dem.
De Ă¤r sparade, de finns pĂĽ vĂĽr dator.
GĂĽ tillbaka till sektionen dĂ¤r du bestĂ¤ller igen,
och finjustera mĂĽtten fĂśr oss.
Det ger oss mĂśjlighet att skicka dig
Ă¤nnu ett par specialgjorda jeans
vilka vi tror kommer att passa perfekt.
- Vi gĂśr en nedrĂ¤kning,
bĂśrjar frĂĽn 5.
Kom igen allihop, hjĂ¤lp till,
5,
4,
3,
2,
1
(explosion)
Ho!
Det funkade!
FĂśr det andra, sa jag, "Okay, betalar du hyra?"
Han sa, "Ja..."
Jag sa, "VarfĂśr?"
Han sa, "For att jag inte Ă¤ger."
Jag sa, "Nej, nej, nej, vad skulle hĂ¤nda om du inte betalade hyra?"
Han sa, "Tja, dĂĽ skulle sheriffen komma och vrĂ¤ka mig."
Jag sa, "Jag vet inte vad det betyder. Vad skulle hĂ¤nda?
Han sa, "Tja, sheriffen skulle komma och knacka pĂĽ dĂśrren..."
Jag sa, "Okay, perfekt, vad hĂ¤nder om du Ăśppnar dĂśrren...
...och sĂ¤ger, 'Hej! Jag har precis lagat middag.
Vill du ha?'
Sheriffen sitter ner, du ger honom mat utan att fĂśrgifta honom
Sedan, efter middagen sĂ¤ger du,
du har varit nĂĽgorlunda trevligt sĂ¤llskap, men inte vĂ¤ldigt trevligt,
jag skulle vilja att lĂ¤mnar mitt hem nu.' Vad skulle hĂ¤nda?
Han sa, "Tja, sheriffen skulle dra sin pistol och sĂ¤ga,
Jag Ă¤r hĂ¤r fĂśr att vrĂ¤ka dig, fĂśr att du inte betalat hyra.'"
Jag sa, "Ahh. SĂĽ, anledningen att betala hyra Ă¤r, om man inte gĂśr det,
kommer en kille med en pistol och fĂśr bort dig."
Han sa, "Jag tror jag fĂśrstĂĽr."
Jag sa, "Tja, vi provar igen.
Vad skulle hĂ¤nda om du var hungrig, sĂĽ du gĂĽr till affĂ¤ren
och bĂśrjar Ă¤ta. Vad kommer att hĂ¤nda?"
"nĂĽgon kommer att ringa sheriffen."
Jag sa, "Ja, de tar samma kille som kommer och hĂ¤mtar dig med en pistol,
han Ă¤r ett riktigt rĂśvhĂĽl, eller hur?" SĂĽ, en anledning till att vi inte
ser vĂĽldet Ă¤r, fĂśr att den Ă¤r exporterad.
En annan anledning varfĂśr vi inte ser vĂĽldet Ă¤r fĂśr att
vi har metaboliserats in i systemet
och svalt det hĂ¤r konstiga begreppet
att behĂśva betala fĂśr att existera pĂĽ planeten.
Det Ă¤r vĂ¤ldigt, vĂ¤ldigt konstigt.
Om, du inte betalar, kommer en kille med pistol
och utsĂ¤tter dig for obehagligheter.
Figur II
FĂśr nĂĽgra ĂĽr sedan, ringde en vĂ¤n mig.
Hon Ă¤r miljĂśaktivist.
Hon grĂ¤t nĂ¤r hon sa,
"Det hĂ¤r arbetet tar kĂĽl pĂĽ mig, det gĂśr ett hĂĽl i mitt hjĂ¤rta."
Jag sa, "Ja, jag vet. Det gĂśr det."
DĂĽ sa hon,
"Den dominanta kulturen den hatar allt eller hur?"
Jag sa, "Ja, det gĂśr den. Till och med sig sjĂ¤lv."
Hon sa, "Den har dĂśdsvilja, eller hur?" Jag sa, "Ja, det har den."
Hon sa, "Om den inte stoppas kommer den att dĂśda allt pĂĽ vĂĽr planet, eller hur?"
Jag sa, "Ja det kommer den, om den inte stoppas."
DĂĽ sa hon, "Vi kommer inte klara oss
tills nĂĽgon , Ă¤rorik morgondag, eller hur?"
GrĂśnt Ă¤r fĂ¤rgen av pengar
- 98% av gammelskogarna Ă¤r borta.
99% av prĂ¤rierna Ă¤r borta.
80% av floderna pĂĽ vĂĽr planet kan inte lĂ¤ngre uppehĂĽlla liv .
VĂĽra arter tar slut, vĂĽr jord tar slut,
och vĂĽr tid rinner ut.
Och det vi hĂśr frĂĽn
majoriteten av miljĂśrĂśrelsen
vĂ¤gen till att sĂ¤tta stop for det
Ă¤r genom personliga, konsument val.
- Endast genom att kĂśpa vĂĽra produkter,
kan konsumenten ta ett litet, enkelt steg mot en grĂśnare Jord.
Genom att ta den rullen, genom att kĂśpa
den rullen, kan du hjĂ¤lpa att rĂ¤dda miljontals trĂ¤d.
- Jag tror, att genom historien av
miljĂś rĂśrelsen, kan vi fĂśrstĂĽ
en hel del om varfĂśr det inte har fungerat.
Det fanns rĂ¤tt mycket radikal och militant miljĂśaktivism
speciellt under 70 och 80 talet.
PĂĽ flera sĂ¤tt, var det som miljĂśorganisationernas glansdagar.
Du vet, dĂĽ fĂśddes Greenpeace.
Det bĂśrjade bli rĂ¤tt mainstream i vissa omrĂĽden att vara miljĂśmedveten.
Under tiden, ett skifte tog plats...
...fĂśretag insĂĽg att de kunde sĂ¤lja
mĂĽnga saker genom att kalla dem "grĂśna".
- Green-washing Ă¤r ett fĂśretags fĂśrsĂśk att
sĂ¤tta ett mĂ¤rke pĂĽ populĂ¤ra aktiviteter
och som tilltalar individers medvetande,
och oro fĂśr omgivningen och ekologin.
- FĂśr majoriteten av mĂ¤nniskor i vart samhĂ¤lle idag,
finns en tendens av fĂśrnekelse och bort koppling
mellan deras ĂĽsikt om vad de tror Ă¤r rĂ¤tt
och deras handlingar samhĂ¤llet eller civilisationen,
speciellt nĂ¤r det gĂ¤ller naturen.
- Jag har ett stort problem med "lĂśsningar" som lags fram av mĂ¤nniskor
fĂśr att de fĂśrvĂ¤xlar det som Ă¤r verkligt och det overkliga.
Det som hĂ¤nder Ă¤r att de tar den industriella ekonomin fĂśr givet.
"Hur kan vi rĂ¤dda den industriella ekonomin, och just det, det skulle vara trevligt om vi fortfarande hade en planet."
- Det spelar ingen roll vare sig jag kĂśper,
hampatvĂĽl om vi samtidigt har en ohejdbar vĂ¤xthuseffekt
och planeten blir obeboelig.
- Den moderna mainstream rĂśrelsen av
stora miljĂśorganisationer --
Greenpeace, och Sierra Club, och de andra --
Ă¤r rotade i samma kulturella lĂśgn
att naturen Ă¤r en resurs.
Naturen ar en sak som mĂĽste anvĂ¤ndas och hanteras.
Naturen, som filosofen
Martin Heidegger uttryckte det, Ă¤r en stor bensinstation
som vi kan utvinna frĂĽn i oĂ¤ndlighet.
De kanske sĂ¤ger att vi behĂśver hantera den mer fĂśrnuftigt,
men sĂĽ lĂ¤nge de har tankesĂ¤ttet att
vi Ă¤r herre Ăśver all skapelse
skapelser existerar som resurser som fĂśrvandlas till handelsvaror
fĂśr att kĂśpa och sĂ¤lja, sĂĽ lĂ¤nge de behĂĽller
det perspektivet om vad det betyder att vara miljĂśaktivist,
sa jobbar de inom samma ramar som
leder vĂ¤gen till sjĂ¤lvfĂśrstĂśrelse som var kultur Ă¤r byggd pĂĽ.
I Maj 2010, 21 trĂ¤davverknings fĂśretag skrev pĂĽ ett avtal med flera miljĂś
organisationer, inklusive Greenpeace och David Suzuki Foundation.
Avtalet, som kallas "The Canadian Boreal Forest Agreement" med syftet att tysta ner
kritik av trĂ¤davverkning av boreala skogar.
Marknadsplatsen kommer ha stor betydelse
MĂĽnga kunder har frĂĽgat efter Ă¤ndring i boreala skogar.
Skogs Produkt FĂśreningen
och de 21 medlemsfĂśretagen
svarar pĂĽ krav for grĂśnare varor,
och marknadsplatsen kommer att vara uppmĂ¤rksam.
Om fĂśrĂ¤ndringen inte sker, kommer de sĂ¤tta
tryck pĂĽ de som Ă¤r del av avtalet --
miljĂśorganisationerna, skogs fĂśretagen kommer--
att gĂśra saker som de stĂ¤llt upp pĂĽ.
Och det kommer belĂśnas nĂ¤r fĂśretag
implementerar saker
och Ă¤ndring sker pĂĽ grunden. Det Ă¤r jag helt sĂ¤ker pĂĽ.
- En intressant del av avtalet Ă¤r
med Greenpeace, David Suzuki, Forest Ethics,
Canadian Parks och Wilderness pĂĽ vĂĽr sida,
nĂ¤r nĂĽgon annan fĂśrsĂśker mobba oss,
sĂĽ avtalet krĂ¤ver att de kommer och
jobbar med oss att stĂśta tillbaka attacken
och saga, "Fajtas med mig, fajtas med mitt gĂ¤ng."
- Jag har personligen ingen anvĂ¤ndning for stora,
institutionaliserade miljĂśorganisationer;
Jag tycker att de Ă¤r mer av ett problem Ă¤n hjĂ¤lp.
De Ă¤r endast eko-byrĂĽkratier.
Och du vet, jag kommer inte nĂ¤mna nĂĽgra fĂśr jag vill inte baktala
organisationer, fĂśrutom en, som jag
kĂ¤nner att jag kan, och det Ă¤r Greenpeace. Anledningen varfĂśr jag
kan kritisera Greenpeace Ă¤r fĂśr att jag Ă¤r medgrundare av Greenpeace,
fĂśr det kĂ¤nner jag mig som Dr. Frankenstein ibland, och eftersom jag hjĂ¤lpte till att
skapa dem kan jag helt klart kritisera dem.
Jag tycker att Greenpeace har blivit
vĂ¤rldens stĂśrsta feel-good organisation idag. Folk gĂĽr med
for att kĂ¤nna sig bra, for att kĂ¤nna, "Jag Ă¤r del av lĂśsningen, jag Ă¤r inte del av problemet."
Greenpeace tar emot nĂ¤st intill $300 miljoner per ĂĽr,
och vad gĂśr de med pengarna?
Genererar mer pengar. Individer som Ă¤r
pĂĽ toppen av totempĂĽlen idag Ă¤r inte miljĂśaktivister--
de ar penningsamlare, de Ă¤r bokfĂśrare,
de Ă¤r jurister, de Ă¤r affĂ¤rsmĂ¤nniskor.
Folk rĂśstar med sina pengar i kassorna. Det Ă¤r fĂśr att
de vet att rĂśstningen visar att allmĂ¤nheten bryr sig,
och i slutĂ¤ndan bryr de sig om sin
vinst marginal och vare sig de sĂ¤ljer sina produkter.
Det som hĂ¤nt i British Columbia med
miljĂśrĂśrelsen, den har stannat upp.
De stora ledarna dĂ¤r har kompromissat;
de gick i sĂ¤ng
och slĂ¤ckte den rĂśrelsen.
Under 1990 talet, Nuxalk Nation satte igĂĽng en kampanj fĂśr direkt aktion mot
skogsavverkning pĂĽ deras traditionella land ocksĂĽ kant som Great Bear Rainforest.
Deras kamp var sĂĽ smĂĽningom stĂśdd av vĂ¤lfinansierade miljĂśgrupper.
inklusive Greenpeace, Sierra Club och Forest Ethics.
- Det som hĂ¤nde var direkt aktion, det var blockader
det var en internationell marknadskampanj
som satte stort tryck pĂĽ fĂśretagen
som avverkade skog i Great Bear Rainforest.
Men slutresultatet var att det blev inmatat i
fĂśrhandling bakom stĂ¤ngda dĂśrrar med
Tzeporah Berman som huvudfĂśrhandlare
pĂĽ konservatorernas sida, medan mĂĽnga av grupperna
som gjorde jobbet, direkta aktioner,
och genomfĂśrde marknads kampanjerna, blev utestĂ¤ngda frĂĽn processen.
AllmĂ¤n Ăśversikt och Ăśverenskommelser av protokoll
som skrevs pĂĽ av First Nations och med konversationsgrupper
lades ĂĽt sidan.
Ăverenskommelserna i protokollet gav
fĂśrhandlarna mandat att
fĂśrhandla fĂśr 40 till 60 procent konservation
men resultatet var att de gick med pĂĽ 20 procent.
- Det Ă¤r inte konstigt nĂ¤r folk sĂ¤ger till mig att
fĂśre detta Greenpeace presidenten
nu jobbar for skogsavverknings industrin i Canada.
FĂśre detta presidenten av Greenpeace Australien
jobbar nu for gruvbrytar industrin. FĂśre detta
presidenten av Greenpeace Norge jobbar fĂśr
valfĂĽngst industrin. Se, det Ă¤r bara ett fĂśretagsjobb efter det andra.
I 1975 startade Greenpeace sin anti-valfĂĽngst kampanj,
och konfronterade valfĂĽngstflottan pĂĽ Ăśppna havet.
I Juni 2010, ingick Greenpeace i en Ăśverenskommelse som tillĂĽter
nationer som Japan att fortsĂ¤tta jaga valar for kommersiellt bruk.
Det enda mĂĽtt som vi kommer att bli dĂśmda fĂśr av dem
efter oss Ă¤r hĂ¤lsan pĂĽ landet
hĂ¤lsan pĂĽ vattnet, och hĂ¤lsan pĂĽ Jorden.
De kommer inte bry sig ett skit vare sig vi ĂĽtervinner;
De kommer inte bry sig ett skit vare sig vi skrev till vĂĽra lagstiftare;
de kommer inte bry sig ett skit i hur hĂĽrt vi Ă¤n fĂśrsĂśkte.
Vad de kommer bry sig om Ă¤r om de kan andas luften och dricka vattnet,
ifall marken kan fĂśrsĂśrja dem.
Och de kommer inte bry sig om hur hĂĽrt vi fĂśrsĂśkte,
de kommer inte bry sig om nĂĽgot av det dĂ¤r -- vad de kommer bry sig om Ă¤r...
...lever vi pĂĽ en levande planet?
Figur III
Okay, sĂĽ...
... Jag vet inte om ni vet det hĂ¤r, men
originalutkastet till filmen StjĂ¤rnornas Krig var inte
skriven av Lucas.
originalutkastet var skrivet av miljĂśaktivister
och det Ă¤r lite annorlunda.
fĂśr det fĂśrsta, var det inte kallat "StjĂ¤rnornas KRIG".
Det kallades "StjĂ¤rnornas Icke-VĂĽldsamt Medborgerlig Olydnad".
Men piloten av StjĂ¤rnornas Krig, fĂśr dem av er som inte minns, Ă¤r att
Imperiet har skapat en gigantisk maskin som kallas DĂśds StjĂ¤rnan.
Och det Ă¤r en maskin som Ă¤r kapabel att fĂśrstĂśra en hela planeter.
I filmen hittar rebellerna ett sĂ¤tt att fĂśrstĂśra DĂśds StjĂ¤rnan,
och alldeles i slutet, anvĂ¤nder Luke Skywalker
kraften fĂśr att ta sig fĂśrbi
slagskeppen och slĂ¤ppa ner torpeden i ett avgasrĂśr,
och sprĂ¤nga DĂśds StjĂ¤rnan.
miljĂśaktivister var annorlunda: rebellerna
sprĂ¤ngde faktiskt inte DĂśds StjĂ¤rnan. IstĂ¤llet anvĂ¤nde de
andra metoder fĂśr att sakta ner imperiets intergalaktiska marsch.
Till exempel, de sĂ¤tter upp program fĂśr folk pĂĽ planeter som Ă¤r pĂĽ vĂ¤g att fĂśrstĂśras,
att tillverka lyxvaror som hampa hacky sacks och gourmet kaffe
fĂśr fĂśrsĂ¤ljning till invĂĽnarna pĂĽ DĂśds StjĂ¤rnan.
Publiken kommer ocksĂĽ upptĂ¤cka planer i gĂśrningen
att uppmuntra massvis av kavalleri och andra medlemmar av imperiet
att ta eko-turer av dĂśds dĂśmda planeter.
Avsikten Ă¤r att visa alla att dessa planeter Ă¤r ekonomiskt viktiga
fĂśr Imperiet och borde inte bli fĂśrstĂśrda.
Med ett Ăśverraskningsmoment som fĂĽr tittarna till kanten av stolen,
sĂ¤tter andra rebell grupper igĂĽng en rĂ¤ttegĂĽngsprocess mot Imperiet,
som fĂśrsĂśker visa att MiljĂś PĂĽverkan SammanstĂ¤llningen som Darth Vader
krĂ¤vde att inregistrera, misslyckades fĂĽ stod i beslutet att
sprĂ¤nga den hĂ¤r planeten inte skulle ha "ingen betydande pĂĽverkan".
Tittarna kommer rysa av spĂ¤nning nĂ¤r de finner planer pĂĽ bojkott av produkter
frĂĽn fĂśretag som har Darth Vader i styrelsen,
och de kommer hoppa till i biografer runt om i vĂ¤rlden
nĂ¤r de ser sĂ¤ckar av brev skrivna till Herr Vader sjĂ¤lv
som ber om att sluta sprĂ¤nga planeter.
SĂĽ, alla vi vet att det Ă¤r tillrĂ¤ckligt inte bara fĂśr att
ta ner Imperiet, men ocksĂĽ fĂśr att gĂśra en jĂ¤kla bra film.
Saken Ă¤r: det kommer mer.
Tusentals avfallna rebeller, missnĂśjda med det som
de ser som att fĂślja strĂśmmen av mainstream rebellernas parti
bestĂ¤mmer, i en scen som garanterat fĂĽr det att tĂĽras i Ăśgonen
pĂĽ de mest kallhjĂ¤rtade biografbesĂśkare, att stĂĽ pĂĽ
planeterna som skall fĂśrstĂśras, lĂ¤nka ihop armarna, och sjunga "Ge Fred En Chans."
De skickar DVDs av det till Darth Vader och hans
chef Grand Moff Tarkin, tillsammans
med vĂĽg efter vĂĽg av Ă¤lskvĂ¤rdhet.
NĂĽgra av rebellerna smyger ombord pĂĽ DĂśds StjĂ¤rnan och lĂĽser fast sig sjĂ¤lva
pĂĽ olika delar av Utrustningen. Och en medryckande debatt
uppstĂĽr i scenen hurvida rebellerna borde
ge sig godvilligt nĂ¤r trupperna bĂśrjar nĂ¤rma sig, eller om
de borde stanna fastlĂĽsta till slutet.
Och i ett briljant och modigt drag av autenticitet,
sĂĽ kommer rebellerna aldrig fram till konsensus.
Men det kommer mer. Val inne i DĂśds StjĂ¤rnan, gruppen splittras,
de brĂ¤nner nĂĽgra transportskepp, och de etsar"Galax FrigĂśrelse Fronten".
DĂĽ splittras gruppen igen bort frĂĽn den gruppen och
kommer till slut fram till Darth Vaders privata rum. Och nĂ¤r
de kommer fram, smyger de upp bakom honom
och pajar honom med en vegan grĂ¤ddpaj.
och regissĂśrerna bestĂ¤mde att klippa bort det
fĂśr att det var for likt
en scen frĂĽn en annan film som de jobbade pĂĽ samtidigt
som heter "Planen Att Paja Hitler".
Som DĂśds StjĂ¤rnan reser sig direkt ovanfĂśr, nĂĽgra av rebellerna
fĂśresprĂĽkar att ta upp vapen och slĂĽ tillbaka.
Och de rebellerna Ă¤r oftast allmĂ¤nt kritiserade av
pacifist rebeller som sĂ¤ger att
de som driver DĂśds StjĂ¤rnan ar "Ă¤nnu ett
exempel av Imperiets skadliga filosofi
som kommer in bakvĂ¤gen.'
"Om vi vill fĂśrĂ¤ndra Darth Vader," sĂ¤ger de,
"mĂĽste vi alla bli den fĂśrĂ¤ndringen sjĂ¤lva.
For att fĂśrĂ¤ndra Darth Vader's hjĂ¤rta, mĂĽste vi fĂśrst Ă¤ndra vĂĽrt.
Vi mĂĽste, Ăśver allt annat, ha medkĂ¤nsla fĂśr
Darth Vader, och komma ihĂĽg att han, ocksĂĽ, var ett barn en gĂĽng i tiden.â
SĂĽ till slut Leia, Luke, Han, Chewbacca, och nĂĽgra robotar dyker upp
och berĂ¤ttar att de har hittat ett sĂ¤tt att sprĂ¤nga hela DĂśds StjĂ¤rnan.
Och resten av rebellerna, Ă¤r fĂśrskrĂ¤ckta, sĂĽ klart.
Gruff bryter ut mellan Leia, Luke, Han, och Chewbacca och de tvĂĽ
robotarna pĂĽ ena sidan och pacifisterna pĂĽ den andra.
Och pacifisterna jagar de fyra ut frĂĽn rummet och filmen
vilket inte spelar nĂĽgon stĂśrre roll, de Ă¤r mindre viktiga karaktĂ¤rer.
I alla fall, sĂ¤ttet som filmen slutar Ă¤r
att DĂśds StjĂ¤rnan kommer nĂ¤rmare och nĂ¤rmare och dĂĽ ser man
DĂśds StjĂ¤rnan, och sen ser man planeten,
och sedan ser man DĂśds StjĂ¤rnan, och sen ser man planeten,
och sedan ser man DĂśds StjĂ¤rnan och sen ser man lasern som bĂśrjar glĂśda
djĂ¤vulskt rĂśtt, och och sen ser man planeten igen,
och sen ser man ett litet rĂśtt sken --
och det Ă¤r: miljĂśaktivisterna som flyr innan planeten sprĂ¤ngs.
Sen ser man DĂśds StjĂ¤rnan igen nĂ¤r den
sprĂ¤nger planeten, och sedan, den sista
scenen i filmen, som avslĂśjar vilken stor triumf det var fĂśr
rebellerna, Ă¤r en bild pĂĽ
en artikel lĂ¤ngs ner till hĂśger pĂĽ sida 43 av New Empire Times
som tillĂ¤gnar hela 3 meningar ĂĽt fĂśrintelsen av planeten.
Det Ă¤r som att, "Ja, vi fick press!"
Premiss IV
Kulturen i sin helhet och
flesta av dess medlemmar Ă¤r galna.
Kulturen Ă¤r driven av dĂśdsvilja,
en vilja att fĂśrstĂśra liv.
- AllmĂ¤nheten mĂĽste fĂśrstĂĽ att igen kombination
av alternativa mirakelbrĂ¤nslen, eller biodiesel, eller etanol,
eller kĂ¤rnkraft, eller sol, eller solpaneler, eller anvĂ¤nd pomftitolja,
ingen kombination av dessa saker kommer tillĂĽta oss att hĂĽlla ett glatt, industrisamhĂ¤lle vid liv.
- Vi utnyttjar alla lĂ¤ttillgĂ¤ngliga energi resurser:
och vi har verkligen byggt ett enormt liv baserat pĂĽ billig olja, i grund och botten.
- VĂ¤rlden som vi ser den, som Ă¤r helt beroende pĂĽ olja fĂśr att fungera,
nĂ¤rmar sig slutet.
- Vi nĂ¤rmar oss kraschen. Den oljan kommer inte att komma igen.
Fort McMurray Alberta, Canada
- Oljesanden Ă¤r antagligen ett av de stĂśrsta industriella
projekt under hela mĂ¤nskligheten.
- Oljesanden Ă¤r det stĂśrsta,
mest miljĂśfĂśrstĂśrande projektet pĂĽ vĂĽr planet idag.
- Det Ă¤r oljeutvinning,
det Ă¤r den smutsigaste oljan pĂĽ planeten,
som betyder att den tar mest energi att utvinna,
och anledningen till att vi utvinner
just denna smutsiga, smutsiga, olja
Ă¤r fĂśr att det inte finns nĂĽgon annan olja kvar.
- Oljesanden Ă¤r egentligen inte olja.
Den process som krĂ¤vs fĂśr att grĂ¤va upp
bryta och raffinera sanden
lĂ¤gger till ungefĂ¤r hundra miljoner ĂĽr av utveckling
genom en syntetisk process.
Oljesanden Ă¤r disponerad Ăśver en yta som tĂ¤cker
lika mycket yta som staten New York, eller Ă¤r stĂśrre an England
det anses redan vara det stĂśrsta industriella projektet
i den mĂ¤nskliga historien, och det har knappt bĂśrjat.
- De extraherar det frĂĽn sanden genom att
ĂĽnga och hetta upp vatten, som att koka det...
...oljan blir ett skum pĂĽ ytan av vattnet,
det skrapas bort, och det Ă¤r bitumen.
- det krĂ¤vs gruvbrytning och in situ processer,
och bĂĽda fĂśrsĂśker nĂĽgorlunda utvinna
bitumen frĂĽn sanden.
- FĂśr att producera denna tunna olja
mĂĽste man fĂśrst, efter att ha rensat upp jorden
och fĂśrstĂśrt alla trĂ¤d och sĂĽ vidare, grĂ¤va ett hĂĽl,
som kan nĂĽ tvĂĽ hundra fot djupt.
FĂśr varje tunna av olja, behĂśvs fyra tunnor av vatten,
fĂśr en process som kallas slurry
dĂ¤r man spinner det i hĂśg fart,
hĂśg hastighet , med hĂśga temperaturer pĂĽ vattnet,
fĂśr att separera bitumenet, som Ă¤r en fĂśr-syntetisk olja,
frĂĽn sjĂ¤lva sanden, och all lera och slam.
All detta efter att redan ha grĂ¤vt upp nĂĽgot som mĂĽste vara
hundratals ton av Jord.
- Energin det tar att gĂśra det Ă¤r ungefĂ¤r,
folk sĂ¤ger att fĂśr varje tunna av olja behĂśvs det
ungefĂ¤r en halv tunna av energi fĂśr att producera det,
sĂĽ fĂśr varje tunna av energiinsats,
produceras tvĂĽ tunnor av olja,
medans med konventionell rĂĽolja Ă¤r det,
vĂ¤ldigt lite energi som
anvĂ¤nds fĂśr att fĂĽ ut rĂĽoljan.
FĂśrhĂĽllandet som Ă¤r det viktigaste att prata om Ă¤r det fĂśrhĂĽllandet
i ett land som Irak, dĂ¤r fĂśr varje tunna olja som anvĂ¤nds
fĂśr att utvinna, fĂĽr man hundra tunnor tillbaka.
Fort Chipewyan Alberta, Canada
- Athabasca Floden, som rinner genom norra Alberta,
dĂ¤r det finns mĂĽnga infĂśdda samhĂ¤llen som lever lĂ¤ngsmed floden,
blir av med vattnet, som anvĂ¤nds fĂśr oljesand operationer.
- PĂĽ grund av fĂśroreningar av floden
frĂĽn oljesandavfall
med saker som olja och fett
obehandlat avloppsvatten rinner ner i Athabasca Floden,
och ibland hĂ¤nder olyckor,
som lĂ¤ckor av giftiga kemikalier
direkt ner i Athabasca Floden.
- SamhĂ¤llet Fort Chipewyan, bĂĽde Mikisew Cree
och Dene Chipewyan First Nation,
som har slagits fĂśr och verkligen pĂĽ fronten
fĂśr att alarmera om det som hĂ¤nder,
och deras samhĂ¤lle har sett allt frĂĽn
stigande fall av ovanlig cancer, autoimmuna sjukdomar,
arsenik i marken, Ă¤lg kĂśttet, fisken
har hĂśga nivĂĽer av tung metaller, kvicksilver,
i grund och botten Ă¤r hela miljĂśn dĂ¤r fĂśrgiftad.
- SĂ¤ttet det har pĂĽverkat min kommun Ă¤r att
det dĂśdar mĂ¤nniskor frĂĽn Fort Chipewyan.
Det Ă¤r vad jag har kallat "ett lĂĽngsamt, industriellt folkmord."
Jag har begravt min moster,
Jag har begravt min farbror, jag har en moster som lever med det.
Och det Ă¤r ett krig fĂśr vĂĽra liv,
fĂśr att regeringen tillĂĽter
folket frĂĽn Fort Chip att dĂś.
- Oljesanden ar inte bara drivmedel fĂśr
den nĂ¤st snabbaste kalhuggningen
i vĂ¤rlden utanfĂśr Amason Flodens omrĂĽde,
det Ă¤r redan den nĂ¤st snabbaste
bidraget till klimatfĂśrĂ¤ndringar i Nord Amerika.
Och med de produktionsmĂĽl som som de har satt, kommer CO2 utslĂ¤ppen
kommer bli sĂĽ stora att den enda
som kan ĂśvertrĂ¤ffa som klimatfĂśrĂ¤ndrings bidragsgivare
fĂśr Nord Amerika Ă¤r att lĂ¤gga ihop alla
kol kraftverk frĂĽn
Alberta till Arizona och emellan, hela Nord Amerika.
- Jag tror att oljesanden Ă¤r absurditeten
till att fortfarande begĂ¤ra olja
nĂ¤r vi redan vet sĂĽ vĂ¤l
att, till exempel, sĂśtvatten Ă¤r
grundlĂ¤ggande fĂśr mĂ¤nsklig Ăśverlevnad
Och de rusar med full kraft fĂśr
att utvinna dessa smĂĽ kvarlĂ¤mningar av olja
for att upprĂ¤tthĂĽlla vĂĽr plastkultur,
vĂĽr plastcivilisation,
mot fĂśrstĂśrelse av var miljĂś som vi lever i.
- Vissa sĂ¤ger att det Ă¤r som att vĂ¤rlden Ă¤r beroende av crack,
och det hĂ¤r Ă¤r den smutsigaste och vidriga formen av crack
som hĂĽller en beroende mycket lĂ¤ngre, eller hur.
Det Ă¤r faktiskt sĂĽ det Ă¤r.
Det Ă¤r det mest galna som mĂ¤nniskor gĂśr.
- Vi Ă¤r antagligen Ăśverens om att civilisationen
kommer krascha, vare sig vi bidrar till det eller inte.
O du inte hĂĽller med om det, har vi antagligen ingenting att sĂ¤ga varandra.
Vi Ă¤r ocksĂĽ antagligen Ăśverens om att denna krasch kommer att bli stĂśkig.
Vi hĂĽller Ă¤ven med om att den industriella civilisationen systematiskt demonterar
den ekologiska infrastrukturen av planeten...
...ju snabbare civilisationen tar slut, vare sig vi bidrar till att krascha den eller inte,
desto mera liv kommer att finnas kvar fĂśr att underhĂĽlla mĂ¤nniskor och icke-mĂ¤nniskor.
Figur IV
- The uppkomsten of Endgame, boken,
var fĂśr att jag hĂśll tal om
mĂśjligheten att slĂĽ tillbaka.
Och responsen frĂĽn publiken var rĂ¤tt fĂśrutsĂ¤gbar.
Publiken bestod av mainstream miljĂśaktivister
och fred- och samhĂ¤llsrĂ¤ttvise aktivister,
ofta, satte de upp nĂĽgot som jag kallar "Gandhi skĂśld".
Som betyder, att de upprepar namn som "Martin Luther King", "Dalai Lama", och "Gandhi"
om och om igen, sĂĽ snabbt de kan, fĂśr att hĂĽlla alla onda tankar i schack.
Och om det var grĂ¤srotsaktivister,
gjorde de samma sak men sedan kom de
till mig efterĂĽt och sa,
VISKANDE "Tack sĂĽ mycket fĂśr att ha tagit upp det hĂ¤r."
Pacificerat MotstĂĽnd
- Speciellt i Nord Amerika, har pacifisterna och icke-vĂĽld
fĂśresprĂĽkare haft en specifik roll,
och till och med en censurerande roll, som bestĂ¤mmer
vad andra personers bidrag borde vara i
en hel rad av sociala kamper, och
deras pĂĽverkan har gjort sĂĽ att det Ă¤r
mycket enklare fĂśr staten
att ta kontroll Ăśver kampen,
icke-vĂĽld har en funktion
att hĂ¤mma social kamp,
som ett sĂ¤tt att ta ut deras tĂ¤nder och gĂśra dem ofarliga,
sĂĽ att de kan existera i i avloppsbrunnen som Ă¤r demokratisk pluralitet.
- Jag undrar vad som hĂ¤nder med den sorten av energi
idealism och tro i att nĂĽgot kommer fĂśrĂ¤ndras
nĂ¤r ingenting alls kommer att fĂśrĂ¤ndras?
- Vad Ă¤r det falska hoppet som knyter oss till systemet?
vad Ă¤r det fĂśr falskt hopp som binder oss
till obeboeliga situationer och gĂśr oss blinda fĂśr riktiga mĂśjligheter?
Ar det nĂĽgon som verkligen tror att Weyerhauser's kommer att sluta,
skĂśvla skog fĂśr att vi frĂĽgar snĂ¤llt
att Monsanto kommer sluta Monsantonera fĂśr att vi frĂĽgar snĂ¤llt?
jag pratade med en person i Staterna fĂśr flera ĂĽr sedan som sa,
"Om vi bara kunde fĂĽ en Demokrat i Vita Huset, sĂĽ kommer allt att bli Okay."
- Vi har nĂĽgra myter i vĂ¤nstern som jag VERKLIGEN
uppmuntrar alla att Ăśverkomma.
Det fĂśrsta Ă¤r att social fĂśrĂ¤ndring sker genom moralisk Ăśvertygelse.
Det gĂśr den inte. Det sker med vĂĽld.
- Problemet med Ăśvertalan som strategi Ă¤r
att det bara funkar pĂĽ mĂ¤nniskor som kan bli
Ăśvertygade, och som gĂĽr att
lita pĂĽ, att de agerar frĂĽn sitt lĂ¤ge
efter att ha blivit Ăśvertygade.
Och problemet Ă¤r att vi inte har
individer som kan bli Ăśvertygade eller Ăśvertalade,
vi handskas mest med,
abstrakta, sociala organisationer, bolag som Ă¤r
sociopater tillverkade av enormt mĂĽnga mĂ¤nniskor.
- Det gĂĽr inte att resonera med sociopater, det gĂĽr inte argumentera med fascister,
och det gĂĽr inte att resonera med
dem som nyttjar det ekonomiska systemet.
Man mĂĽste stoppa dem med nĂĽgon form av kraft,
och den kraften kan vara vĂĽld eller icke-vĂĽld.
Hade du kunnat stoppa Ted Bundy med fredliga medel?
- VĂ¤nstern, till en stor del omedvetet,
har som sitt mĂĽl
att gĂśra motstĂĽnd ofarligt.
Stater har erkĂ¤nt att
motstĂĽnd aldrig kommer att fĂśrsvinna, att kampen aldrig kommer att fĂśrsvinna
i det fĂśrflutna har man fĂśrsĂśkt undertrycka kampen
den fĂśrsta gĂĽngen som de visade sina huvuden, att de gav
nĂĽgot tecken, och det visade sig resultatlĂśst.
SĂĽ i dagslĂ¤get, sĂ¤ttet som stater styr Ă¤r
genom att acceptera oundvikligheten av konflikt och motstĂĽnd,
och endast fĂśrsĂśka hantera det permanent.
"HĂĽll igĂĽng marschen, det hĂ¤nder ingenting hĂ¤r!
Det hĂ¤nder ingenting, endast Ă¤nnu en rad poliser,
vĂ¤nligen hĂĽll marschen igĂĽng!"
- Sociala rĂśrelser i Nord Amerika Ă¤r inlĂĽsta
i en pacifistisk doktrin som ĂĽlades av
medelklass reformister
som vill kontrollera rĂśrelsen och diktera
hur den sjĂ¤lv uppfĂśr sig.
- Icke-vĂĽld fĂśresprĂĽkare sĂ¤ger ofta att icke-vĂĽld
fungerar, och det huvudsakliga exemplet som de anvĂ¤nder
Ă¤r Gandhi i Indien och Martin Luther King i U.S.A.
Problemet hĂ¤r Ă¤r att, detta utgĂśr en framstĂĽende
historisk ĂśverslĂ¤tning, motstĂĽndet i Indien var
faktiskt otroligt mĂĽngfaldig, och Gandhi var
en vĂ¤ldigt viktig gestalt inom motstĂĽndsrĂśrelsen,
men rĂśrelsen var inte pacifistisk i sin helhet.
- Gandhi anvĂ¤nds som ett sĂ¤tt att stĂ¤nga en konversation.
- Speciellt i VĂ¤stern, Ă¤r Gandhi anvĂ¤nd som ett sĂ¤tt
att dĂ¤mpa idĂŠer om
direkta handlingar som kan uppfattas som vĂĽldsamma,
som, du vet, motstĂĽnd som
gĂĽr utĂśver det som anses vara fridfullt
pacifistiskt motstĂĽnd.
- I flera ĂĽr, kĂśpte jag hela
Gandhi myten som
tvingas pĂĽ aktivisterna i FĂśrenta Staterna,
och de som tog mig ur den villfarelsen
var faktiskt fĂśrst nĂ¤r jag trĂ¤ffade mĂ¤nniskor frĂĽn Indien.
De jag pratade med sannerligen avgudade inte alls,
och mĂĽnga fĂśraktade honom.
De tyckte att han medarbetade och var nĂĽgon
som Britterna kunde arbeta med.
- Gandhi Ă¤r vĂ¤lkĂ¤nd i VĂ¤st,
men nĂ¤r man ĂĽker till Indien frihetskĂ¤mpe och revolutionĂ¤r
ledare vid namnet Bhagat Singh,
som i Indien Ă¤r nĂ¤stan lika vĂ¤lkĂ¤nd som Gandhi
som delar av
sjĂ¤lvstĂ¤ndighetsrĂśrelsen och och ledare i frihetsrĂśrelsen.
Men i VĂ¤st, har de flesta antagligen aldrig hĂśrt hans namn.
Och anledningen till det, Ă¤r att han anvĂ¤nde
direkt aktion taktiker.
Generaler frĂĽn den Brittiska armĂŠn mĂśrdades;
en bomb kastades in Brittiska ambassaden
fĂśr att i grunden dra in allmĂ¤nhetens uppmĂ¤rksamhet;
det fanns vapen som folk fick frĂĽn jĂ¤rnvĂ¤gsvagnar.
- Med Gandhi i Indiens Nationella Kongress,
dĂ¤r du hade moderaterna och extremisterna,
var moderaterna lagliga; konstitutionell reform
var deras anda metod,
och de kritiserades fĂśr att en medelklassklick,
fĂśr att vara fĂśr lĂĽngsamma, fĂśr att vara fĂśr laglydiga,
och i grunden ineffektiva.
Extremisterna, ĂĽ andra sidan, anklagades fĂśr att ha varit
fĂśr aggressiva, fĂśr snabba vĂĽrdslĂśsa och ansvarslĂśsa.
- Gandhi fick makt att fĂśrhandla
genom att de andra elementen i motstĂĽndet
som var Ă¤nnu stĂśrre hot fĂśr Brittisk dominans.
SĂĽ Britterna valde att fĂśra dialog med
Gandhi fĂśr att han var, fĂśr dem, det minst
hotfulla av de viktiga elementen i motstĂĽndsrĂśrelsen.
- Gandhi blev mellanhanden.
Hans teori om, passivt motstĂĽnd
verkade som en brygga mellan extremisterna och moderaterna.
- Britterna hade fĂśrblĂśtt efter 2a VĂ¤rldskriget,
och hade ingen moral kvar fĂśr en
stor fight, och de hjĂ¤lpte att vĂ¤lja
nĂĽgon de kan arbeta med.
De visste att en revolution var pĂĽ vĂ¤g och och ville avtrubba den sĂĽ mycket det gick.
- Indien gick frĂĽn att vara en koloni till en neokoloni.
Britterna lyckades behĂĽlla sina intressen, mindre direkt,
med Indier som ansvariga fĂśr fĂśrvaltningen.
- Mitt problem har inte att gĂśra med
nĂĽgon som Ă¤r icke-vĂĽldsam aktivist, har aldrig varit.
Jag menar, jag sĂ¤ger hela tiden att vi behĂśver allt.
Mitt problem Ă¤r att
sĂĽ mĂĽnga pacifister, speciellt i FĂśrenta Staterna,
slutar stĂśdja
mer radikalt och militant arbete.
- Problemet nĂ¤r den hĂ¤r debatten tas upp
Ă¤r att man inte kan anta att mĂ¤nniskor som gĂśr
motstĂĽnd och anvĂ¤nder ett sĂ¤tt att gĂśra det,
inte har tĂ¤nkt pĂĽ vad det Ă¤r de gĂśr. Och det Ă¤r
i min ĂĽsikt ofta problemet. NĂ¤r mĂ¤nniskor
bestĂ¤mmer sig fĂśr att agera och nĂ¤r mĂ¤nniskor bestĂ¤mmer
att, "Hej, du vet, vĂĽra marscher rĂ¤cker inte till,"
eller de gĂśr det ena eller det andra,
antas det av mĂĽnga som
dra in Gandhi linan, "Ah, de har inte tĂ¤nkt pĂĽ det."
- Vad de flesta stater skulle vĂ¤lja att gĂśra i sĂĽdana situationer
Ă¤r att hitta element av motstĂĽndet
som Ă¤r enklast att kontrollera och lĂ¤ttast att adjungera,
att fĂśrhandla med dem, och sedan Ăśverge makten till DEM fĂśr
att fortsĂ¤tta systemet som redan fanns.
med Gandhi och Martin Luther King som med, till exempel,
miljĂśrĂśrelsen. SĂĽ de bjuder in ledare frĂĽn
miljĂśrĂśrelsen till fĂśrfrĂĽgningar,
statliga utredningar, debatter. De erkĂ¤nner dem --
som legitima ledare -- fĂśr ĂĽterigen,
de vill inte att rĂśrelsen skall ta till militanta motstĂĽndstaktiker.
- De som har makt kommer inte ge upp utan en strid.
Det Ă¤r kĂ¤nda ord frĂĽn Frederick Douglas
nĂ¤r han sade, "Makt medger ingenting utan krav.
Det har aldrig, och kommer aldrig."
Figur V
Om vi anvĂ¤nder mer energi snĂĽla,
apparater, sĂĽ kan vi spara sĂĽ hĂ¤r mycket
av den globala vĂ¤xthuseffekten som
annars skulle ha slĂ¤ppts upp i atmosfĂ¤ren.
Om vi anvĂ¤nder andra konsument effektiviseringar sĂĽ hĂ¤r mycket,
om vi har bilar som gĂĽr lĂ¤ngre sĂĽ hĂ¤r mycket.
Och allt det hĂ¤r bĂśrjar lĂ¤ggas samman:
andra transport effektiviseringar, fĂśrnybar teknologi.
Vi har allt vi behĂśver,
fĂśrutom, kanske, politisk engagemang.
Men vet ni vad, i Amerika, Ă¤r politisk vilja
en fĂśrnybar resurs.
- NĂ¤r vi ser lĂśsningar, alla de hĂ¤r sĂĽkallade lĂśsningarna
framfĂśrda fĂśr den globala uppvĂ¤rmningen, saken de
alla har gemensamt Ă¤r att de tar
industriella civilisationen fĂśr giet, och de tar
den naturliga vĂ¤rlden som den beroende variabeln.
Det handlar bara om att rĂ¤dda civilisationen.
Och det Ă¤r helt baklĂ¤nges.
Vad det borde vara Ă¤r: vi behĂśver gĂśra vad som helst
behĂśvs fĂśr att rĂ¤dda livet pĂĽ planeten.
- Inom de kommande 40 till 50 ĂĽren, kommer vi att fĂĽ se
utrotandet av mer arter Ă¤n vi sett de senaste
65 miljoner ĂĽren.
det, Ă¤r fĂśr mig, ett rĂśtt ljus,
och en siren som bĂśrjar tjuta likt ett rop till mĂ¤nniskor
som Ă¤r villig att se igenom skiten och
gĂśra vad som Ă¤r nĂśdvĂ¤ndigt fĂśr att skydda Jorden.
hĂ¤r och nu, och fĂśr kommande generationer.
det Ă¤r du som kommer att behĂśva svara till dina
barn, 50-75 ĂĽr frĂĽn och med nu
nĂ¤r de frĂĽga dig va du gjorde under eko-krigen.
Och i den bemĂ¤rkelsen,
var och en av oss mĂĽste leva livet
idag, i denna stunden, gĂśra de saker
som vi skulle vara stolta Ăśver att berĂ¤tta fĂśr vĂĽra fĂśrfĂ¤der.
Om vi Ă¤r allvarliga pĂĽ att rĂ¤dda livet pĂĽ Jorden
sĂĽ mĂĽste vi bĂśrja slĂĽss tillbaka
pĂĽ de sĂ¤tt som mĂ¤nniskor gĂśr nĂ¤r de inser att de behĂśver
forma en seriĂśs motstĂĽndsrĂśrelse.
- Flesta urinvĂĽnar populationer som bibehĂĽller nĂĽgon form
av en traditionell vĂ¤rldssyn
vet att det sĂ¤tt att leva som
nybyggar samhĂ¤llet infĂśrde hĂ¤r pĂĽ
landet Ă¤r ohĂĽllbart.
ĂndĂĽ,sĂĽ har det varit en kĂ¤nsla
att vi verkligen mĂĽste
vĂ¤nta pĂĽ att det skall kollapsa,
eller vĂ¤nta tills de Ă¤r klara med vad de gĂśr,
eller att de nĂĽr deras grĂ¤ns och de inte lĂ¤ngre kan
fortsĂ¤tta pĂĽ det sĂ¤tt de har hĂĽllit pĂĽ,
och vara tĂĽlmodiga.
Jag tror det riktigt stora problemet Ă¤r makt,
och det Ă¤r nĂĽgot som liberaler har svĂĽrt att pĂĽ nĂĽgot vis
tĂ¤nka sig eller fĂĽ det runt sina huvuden.
Och problemet Ă¤r att den hĂ¤r kulturen har
klart och tydligt definierat hierarki. Det finns mĂ¤nniskor
som sitter vid makten, och som gynnas
av makt, och har fĂĽr fĂśrmĂĽner pĂĽ att fĂśrstĂśra planeten,
och som gynnas av att exploatera andra mĂ¤nniskor,
och de har gjort detta under en vĂ¤ldigt lĂĽng tid.
Och deras makt Ă¤r viktigare fĂśr dem Ă¤n nĂĽgonting annat.
- Det finns ingen personligt konsument val som kommer att
bryta ner systemet av
makt som ligger bakom fĂśrstĂśrelsen av vĂĽr planet.
Vad vi behĂśver Ă¤r en organiserad politisk resistens.
- Du kan inte bara simpel frĂĽga staten fĂśr dessa reformer,
eller nĂĽgon form av vinst eller koncessioner,
du mĂĽste tvinga dem att gĂśra det.
Och det Ă¤r styrkan av upplĂśsning.
Det var en blodig dag vid Mohawk Indian
samhĂ¤llet i Oka, Quebec, nĂ¤ra Montreal.
"Provins polisen i upplopps uniform stormade
barrikaderna som Mohawkerna hade satt upp.
Det var moln av tĂĽrgas, ett regn av kulor,
och mitt i allt,sĂĽ dĂśdades
en polis. Allt det hĂ¤r pĂĽ grund av
en dispyt Ăśver en bit av skog Indianerna anser Ă¤r sina,
och en skogs stads fĂśrsamling vill plĂśja
fĂśr att expandera den lokala golf banan.â
"Polisen backade lika abrupt som de attackerade,
Vanarna lĂ¤mnades kvar. De lĂ¤mnade ocksĂĽ en tung
hjul lastare som Mohawkerna
genast anvĂ¤nde sjĂ¤lva.
Polis vanarna, krossade och obrukbara,
blev ocksĂĽ barrikader.â
Vi vĂĽrdar dessa trĂ¤d och jord som vĂĽran moder.
De hĂ¤r mĂ¤nniskorna vĂĽldtar vĂĽran moder.
Vad skulle du gĂśra om de vĂĽldtog din mor?
- De hĂ¤r politikerna Ă¤r tjĂ¤nare av
systemet; det Ă¤r deras jobb att hĂĽlla igĂĽng det, det Ă¤r deras jobb
att hĂĽlla profiterna igĂĽng fĂśr den styrande klassen.
Och kommer aldrig, aldrig agera i
folkets intressen eller intressen fĂśr planeten.
Det spelar ingen roll vad vi sĂ¤ger,
det enda som de vill svara pĂĽ Ă¤r
kraft, och hotet om civil of social splittring.
Och om vi tillĂĽter dem att fortsĂ¤tta sitta vid makten,
sĂĽ tar de alltid tillbaka varje liten sak
som vi lyckats ta ifrĂĽn dem.
- Det Ă¤r verkligen viktigt att kĂ¤nna till att
ingen kamp Ă¤r gjord,
att det inte finns nĂĽgon mĂśjlighet
till en bestĂĽende seger sĂĽ lĂ¤nge staten
fortfarande existerar, men vi kan definitivt se i historien
av kamp, smĂĽ vinster har blivit vunna,
and vĂ¤gar genom vi har stĂ¤rkt oss sjĂ¤lva
genom anvĂ¤ndande av alla metoder, och jag tror
det inte ens Ă¤r viktigt att
fĂĽra sig om en viss taktik Ă¤r
vĂĽldsam eller inte dĂ¤rfĂśr det Ă¤r mer
en slags moral kategori menad att fĂśrhindra aktion.
Jag tror det Ă¤r viktigare att titta
pĂĽ vilka metoder som kan vara stĂ¤rkande,
och frigĂśrande, och anvĂ¤ndbara.
- Enbart ovan jord utvĂ¤gar Ă¤r designade att
underlĂ¤tta expansionen av global kapitalism.
- det hĂ¤r Ă¤r seriĂśsa makt strukturer
som gĂśr enorma summor pengar.
De backas upp av
styrkan av den bevĂ¤pnande staten pĂĽ alla tĂ¤nkbara sĂ¤tt.
De har armĂŠer pĂĽ deras sida, de Ă¤ger
massmedian, bankerna, alla pengar Ă¤r pĂĽ deras sida.
- Om det Ă¤r nĂĽgot tvivel Ăśver ledarskapet som
vĂĽr militĂ¤r visar, sĂĽ behĂśver ni bara titta pĂĽ
det hĂ¤r F-18 stridsflyget
och lĂ¤tt-bepansrade fordonet bakom det.
ArmĂŠn och marin kĂĽren har testat
det fordonet pĂĽ en blandning av biobrĂ¤nslen,
och det hĂ¤r flotta stridsflyget
lĂ¤mpligen kallat âGrĂśna Getingenâ
kommer flygas fĂśr fĂśrsta gĂĽngen inom bara
nĂĽgra dagar, pĂĽ Jorden dagen.
- Crazy Horse ett-ĂĽtta, fĂśrfrĂĽgar om tillĂĽtelse att ingripa.
- Plocka upp de sĂĽrade?
- yeah, Vi fĂśrsĂśker att fĂĽ tillĂĽtelse att ingripa.
- Kom igen, lĂĽt oss fĂĽ skjuta!
- Bushmaster, Crazy Horse ett-ĂĽtta.
- De tar honom.
- Bushmaster, Crazy Horse ett-ĂĽtta.
- Det hĂ¤r Ă¤r Bushmaster, kĂśr pĂĽ.
- Uppfattat. Vi har en svart SUV eller Bongo truck som plockar
upp kropparna. BegĂ¤r tillstĂĽnd att ingripa.
- Bushmaster sju, uppfattat. Det hĂ¤r Bushmaster, uppfattat. Ingrip.
- Ett-ĂĽtta, ingrip. Klart.
- Kom igen!
- Klart.
SĂĽ om lagen inte gĂśr det rĂ¤tta,
sĂĽ mĂĽste andra mĂ¤nniskor gĂśra det rĂ¤tta,
och de mĂĽste gĂśra det rĂ¤tta genom att
bryta mot lagen. Och det
prejudikatet har gĂĽtt mĂĽnga gĂĽnger
genom vĂĽr historia: De MĂ¤nniskor
som rĂ¤ddade Judar frĂĽn de Tyska Nazisterna
brĂśt mot lagen fĂśr hĂśgre etiskt syfte.
MĂ¤nniskorna som frigav slavar i vĂĽrt
land via underjordiska jĂ¤rnvĂ¤gs system
fĂśr att fĂśrsvara dem mot slav Ă¤garna och en
vĂ¤ldigt barbarisk lag i FĂśrenta Staterna pĂĽ den tiden.
de gjorde det rĂ¤tta. De brĂśt mot lagen
fĂśr ett stĂśrre etiskt syfte.
- Vi mĂĽste bĂśrja gĂĽ ut
och gĂĽ fĂśrbi âGillarâ pĂĽ Facebook och signera online petitioner.
Vi behĂśver vara dĂ¤r ute i den verkliga vĂ¤rlden och slĂĽ tillbaka.
- jag tror en av sakerna som i verkligen mĂĽste acceptera
och internalisera Ă¤r att majoriteten av institutioner,
och majoriteten av folket,
kommer aldrig vara pĂĽ vĂĽr sida.
Och dĂ¤rfĂśr behĂśver vi sĂ¤tta oss ned--
som individuella aktivister
och som samhĂ¤llen av motstĂĽnd,
som en motstĂĽnds kultur -- och vi mĂĽste sĂ¤ga
"Okej, vad behĂśvs fĂśr att stoppa denna kulturen frĂĽn att fĂśrstĂśra planeten?â
Ni vet, en del av svaret Ă¤r sĂ¤kerligen att
Ăśvertygelse har inte funkat och Ăśvertygelse
kommer inte att funka. Om vi vill bli...
...framgĂĽngsrika, dĂĽ mĂĽste vi se vad motstĂĽnds
rĂśrelser genom historien har gjort, och vad de lĂ¤rde sig
och liknande olika faser
som de genomgĂĽtt nĂ¤r de fĂśrsĂśkte att
sĂ¤kra sig sjĂ¤lva och fĂśrsĂśka bli framgĂĽngsrika.
- NĂ¤r jag sĂ¤ger âOrganisera politiskt motstĂĽnd,â
SĂĽ menar jag att vi mĂĽste mĂśta makten rakt pĂĽ.
SĂĽ fort du ser makten,
sĂĽ kommer du finna att makten Ă¤r sociopat,
att mĂ¤nniskorna som styr kommer gĂśra vadsomhelst
fĂśr att fĂĽ tyst pĂĽ dig.
- Saken Ă¤r nĂ¤r du ingĂĽr i en stĂśrre
period av sociala konflikter,
vad du inte vill ha Ă¤r mĂ¤nniskor som promotar
icke-vĂĽld dĂ¤rfĂśr det kommer avvĂ¤pna
folket â det kommer att avvĂ¤pna mĂ¤nniskor i ansiktet
pĂĽ en aggressiv fiende, och i ansiktet
av hĂĽrda sociala fĂśrhĂĽllanden.
Du vill att de ska ha en starkare kĂ¤mpar anda
dĂ¤rfĂśr att utan kĂ¤mpar andan,
du saknar viljan att stĂĽ emot.
saknar du fĂśrmĂĽgan att Nazisterna gjorde var
de sĂĽg till att vid varje steg pĂĽ vĂ¤gen, sĂĽ var det i Judarnas
bĂ¤sta intressen att inte gĂśra motstĂĽnd.
Vill du hellre ha ett ID kort,
eller vill du gĂśra motstĂĽnd och kanske bli dĂśdad?
Vill du flytta in i ett getto,
eller vill du gĂśra motstĂĽnd och kanske bli dĂśdad?
Vill du gĂĽ pĂĽ en boskapsvagn,
eller vill du gĂśra motstĂĽnd och kanske bli dĂśdad?
Vill du ta en dusch,
eller vill du gĂśra motstĂĽnd och kanske bli dĂśdad?
FĂśr varje steg pĂĽ vĂ¤gen, var det i deras
rationella sjĂ¤lv-intresse att inte gĂśra motstĂĽnd.
Men jag ska berĂ¤tta nĂĽgot vĂ¤ldigt viktigt,
som Ă¤r: De judar som deltog i Warszawa getto upproret
hade en hĂśgre andel av Ăśverlevnad Ă¤n de som fĂśljde med.
- Jag tror att om nĂĽgon av oss var vid liv i Nazi Tyskland just nu,
sĂĽ hade vi vetat vad en motstĂĽnds rĂśrelse skulle gĂśra.
Och vi mĂĽste tĂ¤nka pĂĽ
den industriella civilisationens kultur
som om det Ă¤r en ockupations kultur,
fĂśr det Ă¤r den.
Figur VI
- Om nazisterna eller andra fascister tog Ăśver Nord Amerika,
vad skulle vi alla gĂśra?
Vad skulle vi gĂśra om de implementerade Mussolini's defintion av fascism:
"Fascism borde mer korrekt kallas korporativism
dĂ¤rfĂśr att det Ă¤r en fusion av statlig och korporativ makt."
Vad om det hĂ¤r ockuperade landet kallade sig sjĂ¤lv demokrati,
men att de flesta fĂśrstod val att vara bĂĽg,
dĂ¤r medborgare fick vĂ¤lja mellan olika grupper inom samma facsism,
(eller, fĂślja Mussolini, korporata) grupp.
TĂ¤nk om anti-regerings aktivister var motarbetad av trupper och hemliga poliser?
Skull du slĂĽ tillbaka?
Om det redan fanns en existerande motstĂĽnds rĂśrelse, skulle du gĂĽ med?
Skulle du gĂśra motstĂĽnd om fascisterna fĂśrvanskade landsbygden, fĂśrgiftade mat tillgĂĽngarna,
gjorde floder opassande fĂśr simning och sĂĽ smutsigt
du inte ens skulle drĂśmma om att dricka frĂĽn det lĂ¤ngre?
Om fascisterna systematiskt skĂśvlade kontinenten, skulle du gĂĽ med
en underjordisk armĂŠ of motstĂĽnd, ĂĽ ut i skogarna, och frĂĽn dĂ¤r
till styrelser och hallarna i Reichstag fĂśr att plocka de ockuperade skĂśvlarna
och, mest speciellt, de som ger dem marscherings direktiven?
Ge mig en trĂśskel. Ge mig en given punkt
dĂ¤r du Ă¤ntligen tar stĂĽnd.
Om du inte kan eller vill ge den trĂśskeln, varfĂśr inte?
Regisserad, filmad, producerad, och editerad av Franklin Lopez
Inspirerad av Endgame Volym I och II av v Derrick Jensen
LYRICS: When I face the page, I place the rage,
place it into stasis rather than erase it.
That's the basis cover all the bases,
watch what you say on the cell, they gonna trace it.
Stacked deck don't expect any aces,
camera eyes watch you in public places,
and I hate this, so I take this
mic and I write like these words,
and my legs and they walk me through my paces,
people chase it, glittery lights but I've seen the heights.
My time is not wasted, I'm tracing the sky,
I read all the smoke that I toke to meet
all the spaces of mind in time.
Look, just face it, this life is mine,
that's why I'm not racing the finish line.
Will come the time, the moment designed
to shine i won't replace it
So I take my time, grind it up and break it,
roll it up so fine, light it up and blaze it.
Smoking blunts, smoke 'em up, end times
on the grind training for the signs
Take your fist and raise it up to the sky.
See the fire in her eye.
Do or do not do there is no try.
Hard to find what's true, that is no life.
They clipped your wings, how you gonna fly?
You gonna lie? You gonna die,
so until that day, are you gonna try?
One by one we multiply.
Eyes to the sun, just let it shine now.
Now get into it
Now choose your side
We got to do it,
The time is right
Now get into it
Now change your life
Only you can do it
The time is right
Anymore pollution and you're going to fry,
so get into it, it's do or die.
Without action, factions of crews divide,
but you can't be stupid if you choose to ride.
And you can't ride the fence, better choose your side.
Keep doing what you're told, or do what's right.
You going to roll over or you going to fight?
No justice no peace, the war's tonight,
and I'm a poltergeist, you know, a violent spirit,
the product of a world with too much violence in it.
So many people, trees, animals are dying a minute.
Can't ask them to stop, they ain't trying to hear it.
Until we get physical, they ain't gonna fear it.
To go to war with the machines, start tryin' to kill it.
Until it dies, everyday's a violent day.
And they expect you to protest in silence and stay
pacifist and uneffective while we die and decay.
We need to rise up, fuck kneeling to pray.
Preachers and teachers lead us astray,
politicians and cops all they say is:
"Obey your corporate masters, buy what they've got on display."
Stop buying their shit and start making them pay.
To hell with their games -- we ain't gonna play.
Let's fight them 'till they kill us or they take us away.
Start throwing molotovs, stop throwing bouquets.
Take it to those bastards like Ted Kaczynski.
Monkeywrench machines and write communiques
on walls with spraypaint just big circle A's!
Now get into it
Now choose your side
We got to do it
The time is right
Now get into it
Now change your life
Only you can do it
The time is right