incubate pictures presenterar
i samarbete med post carbon institute
DET FINNS INGEN MORGONDAG
Det här är jorden,
som den såg ut för 90 miljoner år sedan.
Geologer kallar denna tidsperiod för 'yngre krita'.
Det var en tidsperiod med extrem global värme,
när dinosaurierna fortfarande härskade på planeten.
De levde tryggt sina liv
högst upp i näringskedjan -
omedvetna om de förändringar som ägde rum omkring dem.
Kontinenter gled isär
och enorma sprickor öppnade sig i jordskorpan.
De svämmade över och blev hav.
Alger frodades i den extrema värmen
och förgiftade vattnet.
De dog
och föll, i miljarder, till sprickornas botten.
Floder sköljde ut sediment i haven
tills det organiska materialet från algerna helt begravts.
Medan trycket ökade tilltog också värmen
tills en kemisk reaktion omvandlade det organiska materialet
till kolväteföreningar - fossila bränslen:
olja och naturgas.
En liknade process ägde rum på land
vilken bildade kol.
Det tog naturen omkring 5 miljoner år
att skapa det fossila bränsle som världen förbrukar på ett år.
Den moderna livsstilen
är beroende av detta fossila solljus,
även om förvånansvärt många tar det för givet.
Sedan 1860 har geologer hittat mer än 2 biljoner fat olja. (2x10^12)(á 159 liter)
Sedan dess har världen förbrukat omkring hälften.
Innan man kan pumpa upp olja måste man hitta den.
Till en början var den lätt att hitta och billig att utvinna.
Det första stora amerikanska oljefältet var Spindletop
som upptäcktes år 1900.
Därefter kom många fler.
Geologer genomsökte Amerika.
De hittade enorma depåer med olja, naturgas och kol.
Amerika utvann mer olja än något annat land
vilket gjorde det möjligt att bli en industriell supermakt.
Så fort en oljekälla börjar producera olja
är det bara en fråga om tid innan produktionen avtar.
Enskilda källor har olika produktionsförlopp,
men när många källor slås ihop
får den kombinerade grafen ett klockformat utseende.
Det tar generellt sett
ett land 40 år att från fyndighetstoppen
nå produktionstoppen.
Därefter påbörjas en permanent tillbakagång.
På 1950-talet
förutspådde Shells geofysiker M. King Hubbert
att Amerikas oljeproduktion skulle toppa under 1970-talet
dvs. 40 år efter USAs fyndighetstopp.
Få trodde honom.
Hur som helst nådde den
amerikanska oljeproduktionen sin topp på 70-talet
och inledde en stadig tillbakagång.
Hubbert fick återupprättning.
Från och med nu
skulle Amerika vara alltmer beroende av importerad olja.
Detta medförde en sårbarhet för störningar i utbudet
och bidrog till det ekonomiska kaoset under 1973
och 1979 års oljekriser.
1930-talet var det decennium som hade den högsta
oljefyndighetstakten i den amerikanska historien.
Trots avancerad teknologi
har fyndighetstakten obönhörligen fallit
när det gäller nya amerikanska oljekällor.
Nyliga fyndigheter, såsom ANWAR,
kan i bästa fall bidra med olja för 17 månader.
Till och med det nya "Jack 2"-fältet i Mexikanska Golfen
skulle bara tillgodose några få månaders inhemsk efterfrågan.
Trots storleken, skulle inte något av fälten komma i närheten av
att tillfredställa Amerikas energikrav.
Bevisen tornar nu upp sig
för att världsoljeproduktionen når sin topp eller är nära toppen.
Globalt sett nåddes toppen av funna nya oljefält på 1960-talet.
Mer än 40 år senare
tycks nedgången i upptäckandet av nya oljekällor
vara omöjlig att hindra.
54 av de 65 största oljeproducerande länderna
har redan nått sin produktionstopp.
Många av de återstående förväntas följa efter inom en snar framtid.
Världen hade behövt driftsätta ett
nytt Saudi Arabien vart
tredje år för att kompensera
för den vikande produktionen hos befintliga oljekällor.
På sextiotalet
utvanns sex fat olja för varje fat som användes.
Fyra decennier senare
konsumerar världen mellan tre och sex fat olja
för varje fat som utvinns.
Vid den tidpunkt världsproduktionen av olja når sin topp
kommer efterfrågan på olja överstiga tillgången
och bensinpriset kommer variera väldigt.
vilket påverkar mycket mer än bara kostnaden att tanka bilen.
Moderna städer är beroende av fossila bränslen.
Till och med vägar är gjorda av asfalt
som är en oljeprodukt,
liksom taket på många byggnader.
Stora områden skulle bli obeboeliga
utan uppvärmning på vintern och luftkonditionering på sommaren.
Förorternas utbredning uppmuntrar folk att köra kilometervis
till arbetet, skolan och affärer.
Större städer har delats upp i bostadsområden
och affärs-/industriområden med stora avstånd emellan,
vilket tvingar folk att köra.
Förorter och många samhällen
byggdes upp kring antagandet att
tillgången på olja och energi skulle vara riklig.
Kemikalier som skapas från fossila bränslen,
eller oljebaserade ämnen
är nödvändiga för tillverkningen av oräkneliga produkter.
Det moderna jordbruket
är kraftigt beroende av fossila bränslen
liksom sjukhus
flyg,
vattendistributionen
och den amerikanska militären som ensam svarar för en
förbrukning av 140 miljoner fat olja per år. (140x10^9) (á 159 liter)
Fossila bränslen är också nödvändiga i tillverkningen av plaster och polymerer.
vilka har en nyckelroll i datorer, nöjesutrustning och kläder.
Den globala ekonomin baseras för närvarande på oändlig tillväxt
vilket kräver ett kontinuerligt ökat utbud av billig energi.
Vi är så beroende av olja och andra fossila bränslen
att den minsta störning i utbudet
kan ha stor inverkan på alla aspekter i våra liv.
ENERGI
Energi är förmågan att uträtta arbete.
Den genomsnittlige amerikanen förfogar idag över energi
motsvarande 150 slavar som arbetar 24 timmar om dygnet.
Ämnen som lagrar denna arbetsförmåga kallas bränslen.
Vissa bränslen innehåller mer energi än andra.
Det kallas energitäthet.
Bland dessa bränslen är olja det mest kritiska.
Världen förbrukar 30 miljarder (30x10^9) fat olja per år,
vilket motsvarar en 'kubikmile' (ca. 4,17km3)
vilken innehåller lika mycket energi
som skulle genereras från 52 kärnkraftverk
i drift de kommande femtio åren.
Även om olja bara genererar 1,6% av USAs el
driver den 96% av all transport.
2008 importerades två tredjedelar av till USA.
Det mesta kom från Kanada,
Mexico,
Saudi Arabien,
Venezuela,
Nigeria, Irak och Angola.
Flera faktorer gör olja unik:
Den är energität.
Ett fat olja innehåller samma mängd energi som
nästan tre års arbete för en person.
Den är en vätska vid rumstemperatur,
lätt att transportera,
och användbar i små motorer.
För att få tag på energi måste man använda energi.
Knepet är att använda en mindre mängd för att hitta och utvinna en större mängd.
Detta kallas EROEI:
Energy Return on Energy Invested. (energiretur för investerad energi)
Konventionell olja är ett bra exempel.
Den olja som var lättast att utvinna pumpades upp först.
Man spenderade energi motsvarande ett fat olja för att hitta och utvinna 100.
EROEI för olja var 100.
Eftersom den lätta oljan pumpades upp först
flyttade letandet ut på djupt vatten
eller fjärran länder
och förbrukar därigenom alltmer energi.
Mestadels är oljan vi hittar idag tjock eller sur (svavelhaltig)
och kostsam att raffinera.
EROEI för olja idag är så låg som 10.
Om man använder mer energi för att få tag på ett bränsle
än det innehåller är det inte värt ansträngningen.
Det är möjligt att omvandla ett bränsle till ett annat.
Varje gång man gör det
förloras en del av det ursprungliga energiinnehållet.
För att ta ett exempel. Det finns "okonventionell" olja:
Tjärsand och skifferolja.
Tjärsand hittar man främst i Kanada.
Två tredjedelar av världens skifferolja finns i USA.
Båda dessa bränslen kan omvandlas till syntetisk råolja.
Men, detta kräver stora mängder värme och färskvatten,
vilket sänker deras EROEI
som varierar mellan fem och så lite som en och en halv.
Skifferolja är ett osedvanligt magert bränsle,
som per vikt innehåller en tredjedel av energin
i ett paket frukostflingor.
Kol finns i stora mängder
och genererar nästan hälften av planetens elektricitet.
Världen förbrukar nästan två 'kubikmile' (2x4,17km3) kol varje år.
Dock kan den globala kolproduktionen komma att nå sin topp före 2040.
Påståendet att Amerika har flera seklers av kol är bedrägligt,
eftersom det inte räknar in stigande efterfrågan och sjunkande kvalitet.
Mycket av det högkvalitativa antracitkolet är borta,
och lämnar oss kol med lägre kvalitet och lägre energitäthet.
Produktionsbetänkligheter uppstår, eftersom kol nära ytan uttöms
och gruvarbetare tvingas gräva allt djupare i allt mer svårtillgängliga områden.
Många använder "bergstoppsborttagning" och spränger
bergstoppen för att komma åt kolet, vilket orsakar miljökaos.
Naturgas hittas ofta samtidigt som olja och kol.
Fyndigheten av naturgas i Nordamerika toppade på 50-talet
och produktionen toppade på 70-talet.
Om grafen för upptäckta fyndigheter flyttas fram 23 år
avslöjas en tänkbar framtid för nordamerikansk naturgasproduktion.
Nya landvinningar har möjliggjort utvinning av "okonventionell" naturgas
såsom skiffergas, vilket kan komma att bromsa nedgången de kommande åren.
Okonventionell naturgas är kontroversiell,
eftersom den kräver höga energipriser för att vara lönsam.
Även om okonventionell naturgas räknas in
kan produktionstoppen för naturgas komma kring 2030.
Det finns fortfarande stora uranreserver för kärnkraft.
För att ersätta de 10 TW som världen för närvarande genererar från fossila bränslen
skulle det krävas 10.000 kärnkraftverk.
Vid den produktionshastigheten skulle de kända uranreserverna endast räcka 10 till 20 år.
Försök med plutoniumbaserade reaktorer
i Frankrike och Japan
har varit dyra misslyckanden.
Kärnfusion har omfattande tekniska hinder framför sig.
Och så finns det förnybara energikällor.
Vindkraft har hög EROEI, men är ojämn i sin tillgänglighet.
Vattenkraft är tillförlitlig,
men de flesta floderna i den utvecklade världen har redan dämts upp.
Konventionella geotermiska kraftstationer
använder de heta fläckar som finns nära jordskorpan.
De är därför begränsade till de områdena.
I EGS försökssystemet
skulle två tio kilometer djupa schakthål borras.
Vatten pumpas ner i det ena och hettas upp i sprickor
för att sedan stiga upp i det andra schaktet och generera el.
Enligt en aktuell rapport från MIT
skulle denna teknologi kunna förse USA med 10% av sin el år 2050.
Vågkraft är begränsat till kustnära områden.
Energitätheten hos vågorna varierar från område till område.
Att transportera vågkraftsgenererad el in till land skulle vara en utmaning.
Saltvatten är dessutom korroderande för turbiner.
Biobränslen är bränslen som odlas.
Ved har låg energitäthet och växer långsamt.
Världen använder drygt 15 km3 ved varje år.
Biodiesel och etanol
görs från grödor som odlas genom ett oljedrivet jordbruk.
Energiförtjänsten genom dessa bränslen är väldigt låg.
En del politiker vill omvandla majs till etanol.
för att använda etanol till att ersätta 10% av den förutspådda oljekonsumtionen i USA år 2020,
skulle man behöva använda 3% av Amerikas yta.
Att ersätta en tredjedel skulle en area tre gånger större än den som nu används för att odla mat.
För att ersätta all konsumtion av råolja år 2020
skulle det behövas två gånger så mycket land som används till att odla mat.
Väte måste utvinnas ur naturgas, kol och vatten,
vilket använder mer energi än vi får från vätet.
Det gör en ekonomi baserad på vätgas osannolik.
Hela världens solcellspaneler genererar lika mycket ström
som två kolkraftverk.
Energi motsvarande mellan 1 och 4 ton kol används för att tillverka en enda solcellspanel.
Vi hade behövt täcka så mycket som 350000 km2 med solcellspaneler
för att möta nuvarande efterfrågan i världen.
År 2007 fanns det bara ca 10 km2.
Koncentrerande solfångare eller solceller har stor potential
även om det för närvarande bara finns ett litet antal i drift.
De är dessutom begränsade till soliga klimat
vilket innebär att stora mängder el hade behövt
skickas över långa avstånd.
Alla alternativen till olja är beroende av oljedrivna maskiner
eller kräver material såsom plast som produceras från olja.
När man skall värdera framtida utfästelser om nya bränslen och uppfinningar,
fråga:
Har förespråkaren en fungerande, kommersiellt gångbar, modell för uppfinningen?
Vad har den för energitäthet?
Kan den lagras och distribueras enkelt?
Är den stabil eller mer ojämn i sin tillgänglighet?
Är den möjlig att skala upp till nationell nivå?
Finns det dolda utmaningar på konstruktionssidan?
Vad har den för EROEI?
Vad har den för miljöpåverkan?
Kom ihåg att stora siffror kan vara vilseledande.
Till exempel: En miljard fat olja (10^9 x 159 liter)
tillgodoser endast 12 dagars global efterfrågan.
En övergång från fossila bränslen skulle vara en oerhörd utmaning.
År 2007 ger kol upphov till 48,5% av all el i USA.
21,6% kommer från naturgas,
1,6% är från råolja,
19,4% är från kärnkraft,
5,8% är från vattenkraft.
Övriga förnybara energikällor genererar bara 2,5%.
Är det möjligt att ersätta ett system baserat på fossila bränslen
med ett lapptäcke av alternativa?
Stora teknologiska framsteg behövs,
såväl som politisk vilja och samarbete,
omfattande investeringar,
internationell samsyn,
implementeringen av nya förbättringar i den gamla ekonomiska världen
innefattande transport,
tillverkningsindustri,
och jordbruk,
såväl som kompetens att leda övergången.
Om allt detta uppnås,
skulle nuvarande livsstil kunna fortgå?
TILLVÄXT
De här bakterierna bor i en flaska.
Deras antal dubbleras varje minut.
Klockan 11 på förmiddagen finns det bara en bakterie.
Klockan 12 är flaskan full.
Den är halvfull 11:59
då det endast finns tillräckligt med utrymme för en dubblering till.
Bakterierna ser faran.
De letar efter nya flaskor och hittar tre till.
Därigenom förmodar de att deras problem är löst.
Klockan 12 är den första flaskan full.
Klockan 12:01 är den andra flaskan full.
Och klockan 12:02 är alla flaskorna fulla.
Detta är det problem vi har framför oss,
på grund av dubbleringen som orsakas av exponentiell tillväxt.
När mänskligheten började använda kol och olja som bränslekällor
upplevde den en dittills aldrig skådad tillväxt.
Även en låg tillväxttakt medför stora ökningar över tid.
Vid 1% tillväxt
kommer en ekonomi att fördubblas på 70 år.
Vid 2% tillväxt dubblas den på 35 år.
Vid 10% tillväxttakt,
kommer ekonomin att dubbleras på bara 7 år.
Om en ekonomi med det nuvarande medelvärdet på 3%
dubbleras den på 23år.
För varje dubblering överstiger efterfrågan på energi och andra resurser
samtliga tidigare dubbleringar sammanslagna.
Det finansiella systemet bygger på antagandet om tillväxt
- vilket kräver en ökande mängd energi för att kunna stödja den.
Banker lånar ut pengar de inte har
mer eller mindre genom att skapa dem.
Låntagarna använder de nyss skapade pengarna för att få sina affärer att växa,
och betala tillbaka skulden
med ränta som kräver mer tillväxt.
På grund av detta skapande av skuldbaserade pengar
är de flesta pengar i världen en skuld med ränta som skall betalas.
Utan ständigt nya och stadigt större generationer
av låntagare för att skapa tillväxt
och därigenom betala av dessa skulder
skulle världsekonomin kollapsa.
På samma sätt som ett Ponzi Scheme (läs kedjebrev om du inte orkar ta reda på vad det exakt innebär)
måste systemet expandera eller dö ut.
Delvis genom detta skuldbaserade system
har effekterna av ekonomisk tillväxt varit spektakulära.
i BNP,
fördämning av floder,
vattenanvändning,
gödselförbrukning,
stadsbefolkning,
pappersanvändning,
motorfordon,
kommunikation
och turism.
Världens befolkning har vuxit till 7 miljarder,
och förväntas överstiga 9 miljarder år 2050.
På en platt oändlig jord skulle detta kanske inte vara något problem.
Men, eftersom jorden är rund och begränsad,
kommer vi förr eller senare möta tillväxtens gräns.
Ekonomisk expansion
har gett upphov till förhöjda kväveoxider i atmosfären
och metan,
förtunning av ozonlagret,
fler översvämningar,
skador på världshavens ekosystem,
innefattande övergödning,
förluster av regnskog och skog,
ökning av brukat land
och utrotning av djur- och växtarter.
Om vi lägger ett riskorn
på den första rutan på ett schackbräde
dubblerar detta och lägger två riskorn på den andra,
dubblerar igen och lägger fyra på den tredje,
dubblerar igen och lägger 8 på den fjärde,
och fortsätter så här
med att lägga det dubbla antalet riskorn på nästa ruta
jämfört med föregående
kommer vi när vi når den sista rutan
behöva ett astronomiskt antal riskorn:
9 trillioner (9x10^18),
223 biljarder (223x10^15),
372 biljoner (372x10^12)
36 miljarder (36x10^9)
854 miljoner (854x10^6)
776 tusen riskorn:
Mer ris än mänskligheten
har odlat under de senaste 10.000 åren.
Moderna ekonomier,
på samma sätt som riskornen på schackbrädet,
dubblerar efter något tiotal år.
Vilken ruta är vi på på schackbrädet?
Förutom energi
har civilisationen behov av otaliga nödvändiga råvaror:
färskt vatten,
matjord,
mat,
skog,
och många sorters mineraler och metaller.
Tillväxten är begränsad
av den nödvändiga resurs som det finns minst av.
En tunna består av stavar
och som vattnet i en tunna,
kan inte tillväxten bli högre än den lägsta staven.
eller den mest begränsande resursen.
Mänskligheten använder för närvarande
40% av all fotosyntes på jorden
Även om det är tänkbart att kunna använda 80%
är det osannolikt att vi någon gång kommer kunna använda 160%
MAT
Den globala tillgången på mat
är kraftigt beroende av fossila bränslen.
Före första världskriget
var allt jordbruk ekologiskt.
Efter uppfinnandet av gödsel och bekämpningsmedel skapade från fossila bränslen
förbättrades matproduktionen enormt
vilket tillät tillväxt hos den mänskliga befolkningen.
Användandet av konstgjort gödsel har gett
mat till betydligt fler än vad som hade varit möjligt
med ekologisk odling enbart.
Fossila bränslen behövs för jordbruksredskap,
transport,
kylning,
plastförpackningar,
och matlagning.
Modernt jordbruk använder åkermark för att omvandla fossila bränslen till mat
- och mat till människor.
Cirka 7 kalorier fossilt bränsle
används för att framställa 1 kalori mat.
I Amerika färdas maten ungefär 2400km från bondgård till konsument.
Utöver nedgången för fossila bränslen,
finns det flera hot mot det nuvarande sättet att producera mat:
Billig energi,
förbättrad teknologi
och bidrag har möjliggjort massiva fiskfångster.
Globala fiskfångster nådde sin topp under senare delen av 80-talet
vilket medförde att fiskare flyttade vidare till djupare vatten.
Övergödning i form av kväveutsläpp från gödsel tillverkat av fossila bränslen.
förgiftar floder och hav och skapar enorma döda områden.
I den här takten
förutspås alla fiskbestånd kollapsa
år 2048.
Surt regn från städer och industrier dränerar jorden på livsviktiga näringsämnen
såsom kalium,
kalcium,
och magnesium.
Ett annat hot är brist på vatten.
Många jordbruk använder vatten som pumpas upp från grundvattendepåer (akvifir) för bevattning.
Grundvattendepåerna behöver tusentals år för att fyllas,
men kan pumpas torra på några decennier
på samma sätt som oljekällor.
Amerikas enorma grundvattendepå Ogallala har krympt så mycket att
många jordbrukare har tvingats återgå till mindre produktiv torrlandsodling.
Därtill kan användandet av bevattning och gödsel leda till salinisering:
ansamling av salt i jorden.
Detta är en stor orsak till ökenutbredningen.
Ett annat hot är förlusten av matjord.
För 200 år sedan
fanns det två meter matjord på de amerikanska prärierna.
Idag, till följd av bearbetning och undermåliga metoder,
är omkring hälften borta.
Bevattning underlättar för svartrost (Puccinia graminis) såsom UG-99
- som potentiellt skulle kunna förstöra 80% av världens veteskörd.
Enligt Norman Borlaug,
pappa till "den gröna revolutionen"
har svartrost 'oerhörd potential för social- och människoförstörelse'.
Användandet av biobränslen innebär att mindre land
kommer vara tillgänglig för matproduktion.
Ett område har en begränsad bärförmåga.
Det är det antal djur eller människor
som kan leva där för alltid.
Om en art växer ut över det områdets bärförmåga
kommer den dö av tills populationen återgår till de naturliga begränsningarna.
Världen har undvikit dessa avdöenden
genom att hitta nya marker att odla upp
eller genom att öka produktionen,
vilket till stor del har varit tackvare olja.
För fortsatt tillväxt
krävs mer resurser än jorden kan erbjuda,
men det inte finns fler planeter.
Med hänsyn tagen till dessa utmaningar
måste den globala matproduktionen dubbleras till 2050
för att föda den växande befolkningen i världen.
En miljard människor är redan undernärda eller svältande.
Det kommer bli utmanande att ge mat till över 9 miljarder människor de kommande åren.
när världens olje- och naturgasproduktion faller.
DET LYCKLIGA SLUTET
Den globala ekonomin växer exponentiellt
med omkring 3% årligen
och förbrukar stadigt ökande mängder icke-förnybara bränslen,
mineraler och metaller,
såväl som förnybara resurser
som vatten, skog, jord och fisk
snabbare än de kan återuppbyggas.
Även vid en tillväxt på 1%
kommer ekonomin dubbleras på 70 år.
Problemen intensifieras av andra faktorer:
Globaliseringen tillåter människor på en kontinent
att köpa varor och mat tillverkade på en annan.
Försörjningsvägarna är långa,
vilket anstränger begränsade oljeresurser.
Vi förlitar oss nu på fjärran länder för det nödvändigaste.
Moderna städer är beroende av fossilt bränsle.
De flesta banksystem är baserade på skuld,
vilket tvingar in folk i en spiral av lån och återbetalning
- som genererar tillväxt.
Vad kan man göra när man står inför dessa problem?
Många tror att krisen kan förhindras
genom minskad konsumtion,
teknologi,
smart tillväxt,
återvinning,
elbilar och hybrider,
ersättning,
eller val.
Minskad konsumtion kommer innebära minskade utgifter,
men endast det kommer inte kunna rädda planeten.
Om vissa använder mindre olja
kommer den minskade efterfrågan sänka priset,
varför andra kan köpa den billigare.
På samma sätt
kommer en mer effektiv motor, som använder mindre energi,
paradoxalt nog, leda till större energianvändning.
På 1800-talet
insåg den engelske ekonomen William Stanley Jevons
att bättre ångmaskiner gjorde kol
till ett mer kostnadseffektivt bränsle,
vilket ledde till ökad användning av ångmaskiner,
vilket i sin tur ökade kolkonsumtionen.
Ökad användning kommer att förbruka den energi eller resurs
som sparats genom minskad konsumtion.
Många tror att vetenskapsmän
kommer att lösa dessa nya problem genom ny teknik.
Men teknologi är inte energi.
Teknologi kan sätta energi i arbete,
men kan inte ersätta den.
Den konsumerar också resurser:
till exempel;
datorer tillverkas med en tiondel
av den energi som går åt för att göra en bil.
Mer avancerade teknologier
kan förvärra situationen,
eftersom många kräver sällsynta mineraler,
som också närmar sig sin begränsning.
Till exempel:
97% av jordens sällsynta mineraler/metaller produceras i Kina,
De flesta från en enda gruva i inre Mongoliet.
Dessa mineraler används i katalysatorer,
flygplansmotorer,
högeffektiva magneter och hårddiskar,
hybridbilsbatterier,
lasrar,
flyttningsbara röntgenapparater,
avskärmning vid kärnreaktorer,
CD-skivor,
hybridfordonsmotorer,
lågenergilampor,
fiberoptik,
plattskärmar.
Kina har börjat införa exportbegränsningar av dessa mineraler,
medan efterfrågan trappas upp.
Så kallad hållbar tillväxt eller smart tillväxt kommer inte hjälpa,
eftersom den också använder icke-förnybara metaller och mineraler.
i fortsatt ökande kvantiteter,
inklusive sällsynta metaller/mineraler.
Återvinning kommer inte lösa problemet,
eftersom den behöver energi
och processen inte är 100% effektiv.
Det är bara möjligt att återfå en del av materialet som skall återvinnas.
En stor del förloras för alltid som avfall.
Elbilar kör på el.
Eftersom den största andelen elektricitet genereras från
fossilt bränsle är inte det någon lösning.
Dessutom behöver bilar alla möjliga slags oljor för sin tillverkning.
Varje däck behöver runt 25 liter råolja för tillverkning.
Det finns ungefär 800 miljoner bilar i världen år 2010.
Vid nuvarande tillväxt,
har den siffran nått 2 miljarder år 2025.
Det är inte troligt att planeten kan klara av så många fordon
så värst länge, oavsett energikälla.
Många ekonomer tror
att den fria marknaden kommer ersätta en energikälla
med en annan genom teknologiska landvinningar.
Men de huvudsakliga ersättarna till olja
står själva inför sina egna vikande kurvor.
Ersättande misslyckas också med att räkna in den tid som krävs för övergången.
Hirsch-rapporten från USAs energidepartement
uppskattar att åtminstone två decennier skulle behövas
för förberedelserna inför effekterna av Peak Oil.
Bekymren med för bristande energitillgång,
resursutarmning,
förlorad matjord,
och utsläpp är alla symtom på ett enda större problem:
Tillväxt.
Så länge som vårt finansiella system bygger på (kräver) oändlig tillväxt
kommer reformer troligen inte att lyckas.
Hur kommer då framtiden se ut?
Optimisterna tror att tillväxten kommer fortsätta för alltid.
utan begränsningar.
Pessimisterna tror att vi närmar oss en ny stenålder,
eller utrotning.
Sanningen ligger kanske mellan dessa båda extremer.
Det är möjligt att samhället faller tillbaka till ett mindre
komplext läge där energianvändningen är betydligt mindre.
Det skulle innebära ett hårdare liv för de flesta.
Mer arbete för hand.
mer jordbruk,
och lokal produktion av varor, mat och tjänster.
Vad skall man göra för att förbereda sig för en sådan tänkbar framtid?
Förvänta dig färre varor och matvaror från fjärran länder.
Börja gå eller cykla.
Vänj dig vid att använda mindre elektricitet.
Tag dig ur skuldfällan! (Amortera!)
Försök klara dig utan banker.
Istället för att handla på stora köpcentra
kan du stötta lokala handlare.
Köp närproducerad mat på marknader.
Istället för gräsmatta kan du anlägga en liten köksträdgård.
Lär dig konservera det du odlar.
Överväg att använda lokala valutor
i den eventualitet att den större ekonomin skulle upphöra att fungera
och arbeta upp en högre grad av självhushållning.
Ingen av dessa åtgärder kommer förhindra kollapsen,
men kan kanske förbättra dina chanser i en lågenergiframtid
i vilken vi kommer vara tvungna att lita mer till oss själva
såsom tidigare generationer gjort.