[zene]
Ha egy kicsit is érdekli a fizika, akkor nyilván hallott már
a Higgs-bozonról.
De mért is olyan érdekes ez a részecske?
1964-ben egy Peter Higgs nevű fizikus
elővett néhány elképzelést, mely egy ideje létezett már,
hozzátette a magáét, és arra jutott, hogy kell lennie egy energiamezőnek,
mely áthatja az egész univerzumot.
Ezt az energiamezőt hívják ma "Higgs-térnek" ["Higgs-mezőnek"].
Azért feltételezte a mező létezését, mert senki sem értette,
mért van némelyik szubatomi részecskének nagy tömege,
holott másoknak csak kicsi, vagy kifejezetten nulla!
Higgs elgondolása szerint ez az energiamező kölcsönhat
a részecskékkel, és tömeget ad nekik. Azok a részecskék lesznek nagy tömegűek,
amelyek erősen kölcsönhatnak a mezővel, míg a tömeg nélkülieknél nincs kölcsönhatás.
Hogy jobban megértsük a dolog lényegét, vegyünk egy analógiát -- úszók a vízben.
Ebben a párhuzamban a víz felel meg
a Higgs-térnek.
Egy barrakuda, mely rendkívül áramvonalas, alig hat kölcsön
a mezővel, ezért nagyon könnyen mozog benne.
A barrakuda megfelel tehát egy kis tömegű részecskének.
Ezzel szemben Eddie barátom, aki nem veti meg a donut fánkot,
csak lassan tud a vízben mozogni.
A hasonlatban Eddie a nagy tömegű részecske: attól olyan masszív, mert erősen kölcsönhat
a vízzel.
A szubatomi részecskék világában az elektron a legkönnyebbek közé tartozik.
A szubatomi világ szumóbajnokát pedig "top kvark"-nak hívják.
A top kvark "annyit nyom", mint egy egész aranyatom,
vagyis 350 ezerszer nehezebb az elektronnál!
Hangsúlyozom: a top kvark nem azért nagyobb tömegű, mert
ő a nagyobb, dehogy!
Úgy gondoljuk, hogy a top kvark mérete azonos az elektronéval!
Hogy pontos legyek: mindkettő mérete nulla!
A top kvark tömege egyszerűen azért nagyobb az elektronénál, mert
erősebben hat kölcsön a Higgs-térrel. Az a helyzet, hogy
ha a Higgs-tér nem létezne,
akkor egyiküknek sem lenne tömege!
Nos, a sajtóban
nem hall az ember Higgs-térről, hanem csak Higgs-bozonról.
Mi köze van a kettőnek egymáshoz?
A Higgs-bozon a legkisebb "darabkája" a Higgs-térnek.
Hogy ezt jobban megértsük, térjünk vissza a vízhez.
Mindenki tudja, mi a víz.
Ha belemerülsz, érzed, hogy ott van mindenütt. A víz folytonos közeg.
Nincsenek benne "lyukak".
Tudjuk azt is, hogy a víz molekulákból áll, H2O-ból.
Ezt észben tartva, hozzátéve azt, hogy a víz
számtalan ilyen molekulából áll, kapiskálni lehet már, hogy mi is
a Higgs-bozon [Higgs-részecske]
A Higgs-tér, mely tömeget ad a szubatomi részecskéknek,
számtalan Higgs-bozonból áll, ahogy a víz a vízmolekulákból.
Ne feledjük, a Higgs-bozont még nem fedezték fel [2011-es a videó],
amiről én beszélek, az csupán a legnépszerűbb elképzelés arról, hogy
a szubatomi részecskék tömege mért akkora, amekkora.
Miközben ezt a videót nézi,
a kollégáimmal együtt épp hatalmas részecskegyorsítók adatait elemezzük,
hogy lássuk, helyes-e a feltevés.
Figyeljék hát a híreket!
[zene] [magyarítás: NagySandor.EU]