Acest reportaj a fost făcut posibil în parte de o bursă din partea Vancouver Media Co-op
(Cineastul) Teritoriile Wet'suet'en, august 2012.
Câţiva tovarăşi împreună cu mine plecăm la drum să ne alăturăm unor zeci de oameni
în cea de-a treia tabără de acţiune a Unis'tot'en, organizată anual.
O convergenţă organizată de membrii ai Naţiunii Wet'suet'en pentru a preveni construcţia de conducte de gaz şi petrol pe teritoriul lor.
În timp ce ne îndepărtăm de zgomotul visceral al oraşului, splendoarea naturii din zona Nord Vestului Pacific ni se dezvăluie.
Canioane, râuri, lacuri şi munţi,
ne cheamă să abandonăm carul propulsat de benzină şi ne invită să mergem şi să înotăm printre ei.
Să lăsăm în urmă spectacolul civilizaţiei industriale.
Dar chiar şi în aceste zone izolate, apetitul insaţiabil al capitalismului cere pustiirea suplimentară a naturii.
Mineritul, autostrăzi, baraje, exploatări forestiere totale, şi acum infrastructură petrolieră,
nu strică doar frumuseţea peisajului dar şi culturile milenare ale acestei regiuni.
(Freda Huson, Naţiunea Wet'suet'en) Ne opunem acestor proiecte pentru protejarea puţinelor zone pe care le mai avem care încă sunt pure şi în stare naturală.
De exemplu, râul din spatele nostru. Putem încă să-i bem apa.
Şi putem să vânăm în această zonă, şi industria a distrus cea mai mare parte din zonele noastre şi ne-a mai rămas foarte puţin
şi vom lupta pentru a proteja asta în beneficiul generaţiilor viitoare, a copiilor şi nepoţilor noştri.
Dacă nu o protejăm nu va mai fi nimic aici şi vom spune: "Obişnuiam să avem elan" şi "Obişnuiam să avem peşte".
Şi nici nu vor cunoaşte asta ca parte din dieta lor dacă nu acţionăm şi începem să o protejăm astăzi.
(Cineastul) După ce am condus peste 1000 de kilometri am ajuns la graniţa pământului Unis'tot'en, nepoluatul râu Maurice.
Dar înainte ca vreunul din noi să treacă podul şi să pătrundă în teritoriu a trebuit să urmăm protocolul de consimţământ.
(Mel Bazil, Naţiunile Wet'suet'en & Gitxsan) Protocolul este antic, vechi de mii de ani. Pământul ne-a învăţat cum să facem asta, să-l protejăm.
Şi deasemenea să manifeşti cunoaşterea de sine care ne-a ajutat să păstrăm integritatea pământului şi a oamenilor.
Deci consimţământul liber, în cunoştinţă de cauză şi liber nu este ceva nou, a hibernat vreme de câteva sute de ani din cauza colonizării.
Responsabilităţile noastre ne-au fost luate de armată, poliţie, hopliţi, Biserica Catolică.
A băgat frica-n strămoşii noştri acum câteva sute de ani,
spunându-le că nu vor mai putea să se manifeste pe pământurile lor aşa cum au făcut-o.
Muzică şi cântece Unis'tot'en
(Cineastul) Mare parte din suprafaţa a ceea ce astăzi este cunoscut ca British Columbia este compusă din pământ furat de la comunităţile indigene.
Clanul Unis'tot'en al Naţiunii Wet'seut'en îşi afirma proprietatea de drept asupra acestei păduri şi sălbăticii
pentru a opri un proiect de transport al gazului natural numit Pacific Trails Pipeline, sau PTP.
(Dini Ze Toghe, Naţiunea Wet'suet'en) Ei bine, Proiectul PTP este unul care s-a strecurat pe sub radar.
Este un proiect care a fost propus pe corporaţia Apache.
Şi vor să construiască o conductă de gaz din Summit Lake B.C. până la Kitimat B.C.
Şi locul în care stăm chiar acum este un spaţiu de campare,
dar este şi un punct central conform coordonatelor GPS pentru un drept de trecere pe care vor să-l pună pe aici.
Deci ocupăm pământul şi oprim PTP să intre.
(Cineastul) Tabăra din acest an a atras peste 150 de oameni care au venit de peste tot începând cu Montreal, în extremitatea estică, şi terminând cu Florida, în cea sudică.
Organizatorii taberei au ales să nu apeleze la ONG-uri de protecţie a mediului pentru suport material,
în schimb au cerut ajutor aliaţilor de la nivel local, din comunităţi.
(Zoe Blunt, Forest Action Network) Am fost invitaţi de Mel Bazil şi ulterior de unele din celelalte căpetenii pentru a veni aici şi a-i ajuta să se opună conductelor.
Şi ne concentrăm în totalitate pe stoparea conductelor. În acest moment suntem dedicaţi solidarităţii alături de comunităţile indigene, şi în acest fel le facem pe amândouă.
Şi reuşim să aducem un grup de oameni din Vancouver care poate n-au experimentat o tabără de acţiune până acum
sau ospitalitatea oamenilor unei Prime Naţiuni pe teritoriul ei.
Şi au ocazia să înveţe aptitudini noi, şi să împărtăşească din cele deja cunoscute,
să împartă mâncare, şi camaraderie, şi cultură, şi să construiască ceva.
Ştii, am construit un orăşel aici. Practic, ştii. [râde]
Şi cred că e într-adevăr bine pentru moralul tuturor.
Ştii, pentru că oamenii cred că pot face ceva fizic,
care să oprească conductele.
Nu poţi să obţii finanţare de la Tides Canada sau George Soros sau orice fundaţie mare pentru pregătire în acţiune directă.
(Cineastul) Din proiectele de conductă propuse să treacă prin teritoriul Unis'tot'en
Pacific Trails este prima programată să înceapă construcţia, şi reprezintă o ameninţare imediată.
Proiectul PTP este un parteneriat între Apache Canada, Encana, şi EOG Resources, fostă Enron Oil and Gas.
Conducta PTP de 463 de km ar conecta un port pentru gaz natural lichefiat din Oceanul Pacific de Spectra Energy Westcoast Pipeline,
cu scopul de a trasnporta gazul extras prin fracturare hidraulică către pieţele de peste ocean.
Altele, ca Enbridge Northern Gateway Pipeline ar transporta petrol extras din nisipuri bituminoase din Fort McMurray,
un proiect de extracţie care devastează natura şi comunităţile indigene din regiunea Athabasca din nordul Albertei.
Sue Deranger este o membră a Primei Naţiuni Atthabasca Chipewyan.
Călătorim din Fort McMurray să-i arătăm solidaritatea cu Unis'tot'en.
(Sue Deranger, Prima Naţiune Athabasca Chipewyan) Blochează conducta Enbridge care urmează să transporte bitumul din comunitatea noastră,
care ne afectează viaţa atât de intens.
Cancerele de acolo, animalele bolnave,
apa poluată, toate sunt legate.
Pentru că, dacă nu sunt nisipuri bituminoase, nu este nici conducta.
Dacă nu este conducta, au mai puţină treabă de făcut.
(Cineastul) Aceste scheme de energie murdară nu ameninţă doar natura şi comunităţile indigene din nord. Ele au şi implicaţii globale.
Dacă nu se iau măsuri decisive pentru a stopa fluxul de petrol şi gaz, efectele schimbării climatice
ar putea fi catastrofale pentru oamenii, plantele şi animalele din lumea întreagă.
Acesta este motivul pentru care indigenii şi aliaţii lor au călătorit de departe pentru această tabără.
(Zoe Blunt, Forest Action Network) Acum oamenii ştiu, că ştii tu ... cred că majoritatea realizează
că apelurile către autorităţi, către guvernul Harper, sau cel al B.C. sunt fără de speranţă.
Şi singurul mod de a împiedica asta, în special această conductă, care este deja aprobată.
Modul în care poate fi oprită este de a-i împiedica, încetini, provoca pierderi financiare, a le speria investitorii,
şi asta înseamnă, ştii tu ... recurgerea la acţiune directă.
(Mel Bazil, Naţiunile Wet'suet'en & Gitxsan) Această tabără a fost gândită să creeze o cultură a rezistenţei.
Ceea ce facem noi le arată tinerilor noştri din tabără că există rezistenţă paşnică,
dar există şi calea războinicului, şi deasemenea o atitudine intransigentă.
(Dini Ze Toghe, Naţiunea Wet'suet'en) Teritoriile noastre nu au fost cedate niciodată, nu am predat nimic aici.
Aceste teritorii aparţin poporului nostru şi nu avem nicio intenţie să renunţăm la ele sau să le predăm vreunei entităţi.
Continuarea acestor reportaje depinde de generozitatea voastră. Pentru a susţine media non-corporatistă vizitaţi submedia.tv
Pentru mai multe informaţii despre această luptă vizitaţi unistotencamp.wordpress.com
Scris, Produs, Filmat, Editat şi Regizat de Franklin López
Muzica de C.J. Boyd & Chris Schlarb
Mulţumiri speciale pentru Joe, Dawn Paley, Gregor Jahn şi Harjap Grewal