Днес ще говоря за това как да спестим повече,
но не днес, а утре.
Ще говоря за "Спестете повече утре".
Това е програма, която Ричърд Тейлър
от Чикагския университет и аз
създадохме преди, може би, 15 години.
Всъщност програмата е
пример за поведенчески финанси
на стероиди -
как наистина можем да използваме поведенческите финанси.
Сега ще попитате какво е поведенчески финанси?
Нека да помислим как управляваме парите си.
Да започнем от ипотеките.
Това е доста актуална тема,
поне в САЩ.
Много хора купуват
възможно най-голямата къща, която могат да си позволят,
дори малко по-голяма.
И после не могат да я изплатят.
И после обвиняват банките,
лошите хора, които са им отпуснали ипотеката.
Нека да помислим също
за това как управляваме рисковете,
например, инвестициите на фондовата борса.
Преди две, три, четири години
пазарите вървяха добре.
Поемахме рискове, естествено.
След това акциите на пазара се свиха
и си казахме "Леле,
тези загуби, те се усещат, на емоциално ниво,
по различен начин
от това, което си представяхме,
когато пазарите растяха.
Следователно, може би не се справяме толкова добре
с поемането на рискове.
Колко от вас имат "Айфон"?
Някой? Чудесно.
Бих се обзаложил, че повечето от вас
застраховат "Айфон"-ите си -
вие го застраховате дори като продължите гаранцията.
В случай, че го изгубите,
или какво ли още не.
Колко от вас имат деца?
Някой?
Дръжте си ръцете вдигнати,
ако имате достатъчно голяма застраховка "Живот".
Виждам много ръце да се свалят.
Бих казал,
ако кажем, че сте официална извадка,
че повече хора от вас
застраховат "Айфон"-а отколкото живота си
дори, когато имате деца.
Не се справяме толкова добре със застраховането.
Средностатистическото американско домакинство
харчи хиляда долара на година
за лотарии.
Знам,че звучи като лудост.
Колко от вас харчат по хиляда долара на година за лотарии?
Никой.
Следователно, хората извън тази стая
харчат повече от хиляда,
за да бъде средностатическата сума хиляда.
Хора с ниски доходи
харчат много повече от хиляда долара за лотарии.
До какво заключение можем да стигнем?
Не се справяме много добре с управляването на парите си.
Поведенческите финанси, всъщност, е комбинация
от психология и икономика,
целта е да разберем
грешките, които хората правят с парите си.
Аз мога да си седя тук,
през останалите 12 минути и 53 секунди, които ми остават,
и да се шегувам с различните начини,
по които ние управляваме пари,
но накрая ще ме попитате "Как можем да помогнем на хората?"
И това е, на което искам да обърна внимание днес.
Усмислянето на
грешките, които хората правят с парите си,
и променянето на тези поведенчески проблеми
в поведенчески решения.
И това, за което ще говоря днес
е "Спестете повече утре".
Нека поговорим
за проблема със спестяванята.
На екрана имаме
официална извадка
от 100 американци.
Нека погледнем тяхното поведение при спестяването.
Първото нещо, което прави впечатление е, че
половината от тях
въобще нямат достъп
до план за 401 хиляди долара спестяваня.
Те не спестяват лесно.
Те не могат да спестят от заплатите си
към този план за 401 хиляди долара.
Преди да видят парите си.
Преди да се докоснат до тях.
Ами останалата половина от хората?
Някои от тях предпочитат да не спестяват.
Те са просто мързеливи.
Те никога не влизат в сложни сайтове,
които им казват как да започнат план за 401 хиляди долара.
И после, когато трябва да решат как да инвестират парите си,
и имат 52 избора,
и трябва да мислят и за паричните пазари,
те са заляти с информация и просто се отказват.
Колко души спестяват до целта от 401 хиляди долара?
Една трета от американците.
Две трети не спестяват.
Спестяват ли достатъчно?
Вземете за пример тези,
които казват, че спестяват твърде малко.
Един от десет
спестява достатъчно.
Девет от десет
или не могат да спестят до 401 хиляди долара,
или решават да не спестяват, или не решават,
или спестяват твърде малко.
Мисля, че имаме проблем с
хората, които спестяват твърде много.
Нека погледнем.
Имаме един човек -
всъщност, нека го разрежем на половина,
защото е по-малко от 1 процент.
Около половина процент от американците
смятат, че спестяват твърде много.
Какво ще направим по този въпрос?
На това искам да се фокусирам.
Трябва да разберем
защо хората не спестяват
и така да обърнем тези
поведенчески проблеми
в поведенчески решения,
и тогава да видим дали тези решение помагат.
Позволете ми да отклоня темата за секунда
от посочването
на тези проблеми, тези поведенчески проблеми
които пречат на хората да спестяват.
Ще отклоня темата към бананите и шоколада.
Представете си, че имаме още чудесна TED презентация следващата седмица
и по време на почивката
има ордьоври
и Вие можете да си изберете между банани и шоколад.
Колко от вас ще изберат бананите
по време на тази почивка?
Кой ще избере бананите?
Чудесно.