Intelligentne disain ja evolutsioon
Viimaste aastate jooksul on palju räägitud intelligentse disaini ideest ja kuidas see on seotud evolutsiooniga.
Minu eesmärk ei ole sellesse arutellu süveneda - tegelikult on see
paljudes ringkondades juba vaidluseks kujunenud -
vaid teha oma parim katse nende mõistete selgitamiseks.
Seega intelligentse disaini idee on see, et
maailmas on mõned asjad, mis tunduvad liiga vapustavad,
et on raske uskuda, et see võiks olla suvaliste
protsesside tulemus.
Tihti välja toodavaks näiteks on inimese silm,
mis on tõesti hämmastav vahend.
Võite seda kutsuda organiks või masinaks.
Ükskõik, kuidas te seda kutsute, see teeb kõiki vapustavaid asju:
See suudab fokusseerida erinevatele kaugustele,
See toob valguse fookusesse täpselt õiges kohas ja
siis on sul ka võrkkesta närvid ja kaks silma, seega sa oled võimeline nägema mitmemõõtmeliselt.
Sa suudad näha värve ja kohaneda valguse või
pimedusega, seega inimsilm on tõeliselt hämmastav.
Intelligentse disaini arutelu peamiseks argumendiks ongi küsimus, et kuidas saab silm olla suvaliste protsesside tulemus?
Ja selle video eesmärk ei ole järgida silma evolutsiooni,
aga ma teen kõrvalmärkme siia, et evolutsioon ehk
looduslik valik, mis on minu meelest parem sõna, kuna
looduslik valik ei räägi mingist
aktiivsest protsessist.
Looduslik valik toimub üüratult pikkade aegade jooksul
ja me näeme meie maailmas erinevat tüüpi silmade arengust.
Kusjuures, kõik tõestusmaterjal näitab, et inimsilm ei ole
perfektne ja et esineb variatsioone.
Me kõik teame, et mõned meist on lühinägelikud, mõned kaugnägelikud.
Meil on astigmatisme, nägemisvigu.
Inimestel tekivad vahel läätsekaed, seega on väga palju
asju, mis võivad silmadega valesti minna.
Ma ei kasuta seda vastuväitena, aga ma lihtsalt näitan, et
silmade ehk hämmastavate bioloogia näidete
puhul on variatsioone.
Ja kui väljuda inimmaailmast, siis on loogiliselt
väga suur spekter erinevaid silmi.
Ookeanide põhjas on kalad, kellel on silmadeks põhiliselt lihtsalt
valgussensorid, mis suudavad vaevalt märku anda,
- ja mõndadel putukatel on ka nii - kas
ümbruses on mõnda soojust või valgust,
mitte midagi rohkemat.
Ja spektri teises otsas, inimestest palju paremate silmadega,
on teatud linnud ja öise eluviisiga loomad, kes näevad pimedas.
Kõikidel kassidel on silmades selline
peegeldav materjal, mis laseb neil öösiti
palju paremini näha, seega selles mõttes on nad
inimestest palju paremad, kuna päeval näevad nad sama hästi kui inimesed.
Teatud linnud suudavad näha palju selgemalt
palju kaugemale kui inimesed, seega
pole ideealset silma.
Ma süvenen natuke ühesse teoloogilisse vaidlusse
ja need, kes mu videoid vaatavad, teavad, et tavaliselt
ma hoidun teoloogilistest vaidlustest,
kuigi ma võin lõpuks jäädagi filosofeerima,
aga ma tahan olla väga ettevaatlik, et mitta solvata
kellegi tundeid, sest see tõesti ei ole mu eesmärk.
Aga mida ma öelda tahan, on, et kui sa usud
Jumalasse - ja ma ei võta seisukohta selles vaidluses -
aga mingis mõttes on peaaegu halvustav öelda
ühe kõikvõimsa olendi kohta, et
inimsilm teeb meid inimestena kõige tähtsamaks.
Mina arvan, et religioon - ja tegelikult teadus
või üldse kõik.
Ma mõtlen, et me peaksime olema tagasihoidlikud ja
aru saama, et meie, inimestena ei ole
perfektsed ja väita, et see on parim, mida üks
perfektne või kõikvõimas olend suudab
ehitada, on natuke halvustav.
Ma toon veel ühe näite.
Ma toon veel ühe näite ja panen oma inseneri mütsi pähe.
Ja jällegi tahan ma olla väga selge.
Minu eesmärk selles videos ei ole öelda, et
evolutsioon, suvalised protsessid, Jumalat pole olemas
ja sa pead sellega elama.
See ei ole minu eesmärk.
Ma tegelikult toon välja vastupidise argumendi, et
usk universaalsesse kõikvõimsasse Jumalasse ei
ei tähenda tingimata seda, et Jumal üksi
disainib iga üksikolendi.
Ja veelgi rohkem, ebaperfektsused, mis me näeme
meie ümber - ja eriti, kuna me näeme
variatsioone ja neile on see valitud.
Ma mõtlen, et me ei saa keskenduda ainult silmale.
Me peaksime keskenduma viirustele ja vähkidele ja
see viitaks Jumalale, kes disainib ühe
versiooni igast DNA järjendist, mida me näeme,
sest kui keegi räägib silma disainimisest, siis me teame,
et silm on DNA kõrvalnäht ja me teame, et DNA
on elementide jada, nagu ATGCA ja neid elemente on miljardeid.
Ja seega, kui me räägime disainist, siis me räägime
tegelikult järjendi disainimisest.
Ja me teame, et selles järjendis on ka omajagu "müra".
Me teame, et osa sellest tuleb primitiivsetest viirustest meie ammuses minevikus.
Seega, selleks, et väärtustada kõikvõimsa tööd
vähemalt minu meelest, süsteem, mis tuleneb
väga lihtsatest ja suurepärastest põhiideedest nagu
looduslik valik ja variatsioonid, et meie DNA-s,
me kutsume neid mutatsioonideks, füüsika ja keemia
reeglites võivad nendest lihtsatest ja suurepärastest põhiideedest
tuleneda keerukamad.
See on üks idee, mida evolutsioon tõeliselt
adresseerib, et meie universum on üks tähendusrikas
maailm, tähendusrikas keskkond, kus väga lihtsatest ja
ilusatest ideedest saame sellised keerulised
struktuurid, mis on väga, väga hämmastavad.
See on see, mida evolutsioon minu meelest tähendab.
Ja minu, inseneri meelest räägib see kõrgemat sorti disainist.
See räägib tähendusrikkamast disainist.
Seega kogu see video, vaidlus, seisneb selles, et kui keegi
usub Jumalasse, ja ma ei hakka pooli valima,
ja see Jumal tähendab ilu ja suurepärasust ning on
lõpmatult võimas, siis füüsika ja keemia ja
loodsuliku valiku seadused, mis tegelikult
- mäletate, kui ma rääkisin looduslikust
valikust eelmises videos, siis ma usun, et te
mõistsite, et see oli väga loogiline.
Te usute, et see on väga tähendusrikas disain ja see
räägib looja kunstist selle asemel, et kõik inimesed ühesugused teha.
Ja meie disaini juures on veelgi ähendusrikkam see, et me oleme kohanevad.
Kui keskkond muutub, siis mõned variatsioonid saavad lihtsamini hakkama.
Seega ei teki kunagi olukorda, kus me võiksime öelda, et
see on kõrgeim punkt, kuhu see disain on suuteline
jõudma, perfektsus.
Me lihtsalt muutume - mitte paremaks, aga -
kohanenumaks oma keskkonnaga olenevalt
sellest, kuidas see muutub.
Sellest rääkides - ja ma tahan ennast
väga selgeks teha.
Mu mõte oli, et tõsta standardit, mida me oma disainist ootame.
See oli selleks, et näidata teisi aspekte või kohti
teaduslikus või matemaatilises maailmas, kus seda on näha.
Ja parim näide minu meelest on fraktalid.
Paljud teist on vist näinud seda - see on
Mandelbrot'i funktsioon, väga kuulus kogum fraktaleid.
See on äärmiselt keeruline.
Te võite suurendada seda kujutist ükskõik kus kohas
lõpmatult palju ja välja suumides on see ikka lõpmatult
keeruline ja seda võibki avastama jääda.
Aga selle tõeline ilu seisneb selles, et kõike seda saab
kirjeldada ühe peaagu šokeerivalt lihtsal võrrandiga
ja selleks võrrandiks on: z võrdub
sellele eelnev z ruudus pluss 1.
Ja te võite mõelda, et ma hakkasin rääkima intelligentsest
disainist ja evolutsioonist. Miks ma järsku
räägin fraktalitest?
Mõte on selles, et kui mul on kaks
disainerit ja üks läheks maalima täpselt seda
fraktalit ja ütleks, et ta maalib
selle osa pruuniks ja selle siniseks ja
siia teen ringi koos teiste ringidega, siis te
arvaksite, et ta on vapustav maalija.
Näiteks, kui te läheksite 300 aastat tagasi kellegi juurde
ja näitaksite seda neile, siis nad tõenäoliselt ütleksid, et
see on parim disain, mille keegi on kunagi välja
mõelnud, sest see on lõpmatult keeruline.
Aga nüüd me teame, et seda saab kirjeldada
selle lihtsa võrrandiga.
Neile, keda huvitab, siis sellel keerulisel tasandil nad
lihtsalt alustavad nullist.
Vabandust, mitte pluss 1 vaid pluss c.
Ma teen selle väga selgeks.
Pluss c.
Seega iga punkti tasandil paned sa c-sse ja
siis sa alustad nullist ja sa kordad kogu aeg seda.
Seega sa teed null ruudus pluss see keeruline arv
võrdub see.
Siis sa paned selle siia ja sa teed selle arvu ruudu
pluss see keeruline arv ja sa teed seda uuesti.
Ja aina kordad seda tegevust.
Need arvud, mis lõpmatusse ei lähe, on mustad.
Need on Mandelbrot'i funktsiooni osad.
Ja need arvud, mis lähevad lõpmatusse, neid värvid sa
selle põhjal, kui kiiresti nad lõpmatusse lähevad
ja siis tulebki selline lõpmatult ilus ja keeruline muster.
Kui küsiksite, mis on kõige tähendusrikkam disain
siis paljud insenerid ütleksid, et see on kõige
tähendusrikkam disain.
Sest see on lihtne ja suurepärane, aga see kirjeldab midagi
lõpmatult keerulist.
See ei keskendu millelegi kindlale, vaid see keskendub
selle metatasemele.
See keskendub selle idee loomisele, millest see kujutis on kõigest näide.
See on tõenäoliselt see video, kus ma kõige rohkem kaldun
kõrvale selle kõige teadusest ja keskendun natuke rohkem natuke
metafüüsikalisele või hämmastavale.
Aga mu eesmärk on tegelikult näidata minu ideed,
kuidas neid mõisteid vaadata.
Et evolutsioon, selle suvalisus, ei räägi Jumalatust
universumist, kuigi ma ei võta selle suhtes seisukohta.
Vaid see annab mõista palju tähendusrikkamast Jumalast.
Igal juhul, andestage mulle, et nii vabalt selles rääkisin
ja ma tahan teha väga selgeks, et ma ei tahtnud solvata
kellegi tundeid, aga ma lihtsalt tahtsin tutvustada seda ideed.
Näeme järgmises videos.